SS 



stærkt tilbagetrængt, medens Peldspatlien er udkrystalliseret i 

 store Karlsbader-Tvillinger, hvorved den faaer el porphyritisk 

 Udseende. I denne Granit findes ogsaa hyppig smaa Granater. 

 2) Diabasgange. Som sædvanligt ere de overordentlig 

 hyppige i Gnejsterrænet, Der findes to Varieteter, en mikrokrystal- 

 linsk, sort Hiabas (Labrador, Augit og Vlagnetjemsten) i mindre 

 Gange, og en mere grovkornet Diabas i større, indtil 40 Fod mægtige 

 Gange. Denne hensmuldrer lettere end den foregaaende og 

 antager da en brunlig Farve. Kt Terræn , der er særdeles rigt 

 paa Grønstensgange , er Egnen mellem Merkuitsok og Sermilik, 

 hvor de næsten alle ere fuldstændigt parallele. De grovkornede 

 Diabasgange findes paa begge Sider af Fiskefjorden og et Sted 

 indenfor Tiningnertok. Kaartets Maalestok er for lille til, al de 

 kunde aflægges derpaa, men Strygningen findes anført i Ta- 

 bellen S. 90— 93. 



Lej riugsforholdeiie. 



Af den foran trivne Oversigt over delte Distrikts Fjeld- 

 bygning vil del sees, al Gnejsen og de andre lagdelte, krystal- 

 linske IJjergarter ere i den Grad fremherskende, at det Hele kan 

 betegnes som et udpræget Gnejslerra^n. Hvad der især har 

 Interesse ved disse IJjergarter, er Lagstillingen, og paa alle 

 Steder, hvor der var Lejlighed til al komme iland, bestemtes 

 Lagenes Strygning og Fald ved Kompas og Klinométer og ere 

 meddelte gruppevis i den efterføl;,'ende Tahei. Hvor der ikke er 

 vedføjet noget om de lagdelte IJjergarters IJeskalTenhed, under- 

 forstaaes «Gnejs». I en særegen И ubrik er tillige anført de 

 vigtigere (irønstensganges Strygning. 



I'aa Konebaadsrejserue langs Kysten og i Fjordene , hvor 

 man gjerne holder sig saa nær Landet som muligt, bleve de 

 na-vnle exacte Iagttagelser supplerede og nøjere knyttede sam- 



