96 



(Jer ved hvert Højvande modlager over hele sin Ldstrækning en 

 iranske lille Tilvæxl; men det erklärt, at indtrædende stormfuldt 

 \ejr mod llnjvande og stærk Donning vil kunne ødelægge lange 

 Tiders Arbejde. 



Under Lavvandslinien, ude paa Slettens yderste Partier , vil 

 bølgeslaget bestandig stræbe at tjerne de Ler- og Sandmasser, 

 som tilføres indefra, saa at Banken paa delte Sted ender med 

 en temmelig brat og ujævn Skraaning, og den plane Havstok 

 foran Isblinken, som har en lîrede, der varierer mellem ^4 — ^/4 

 Mil, kan derfor kun opstaa i det lUun, som ligger imellem de 

 2 Curver, der danne Grændserne for højeste og laveste Vand- 

 stand. 



Lignende lerede og sandede Havstokke med plan Over- 

 flade, som den udenfor Frederikshaabs Isblink , trætTes i det 

 Indre af de Heste sydgrønlandske Fjorde, saavel paa de Steder, 

 hvor der nu lindes en Lsbræ, som der, hvor den har trukket sig 

 tilbage ind i Landet. Paa de sidste Steder udmunder da en 

 stur Liv med leret og sandholdigl Vand, der som oftest stam- 

 mer fra Indlandsisen. 



Bedst dannes de plane Havstokke, hvor Isbræen er sta- 

 tionær eller næsten stationær, f. Ex. i Sermilikljorden, hvor Af- 

 smeltningen omtrent holder Ligevægt imod Tilførslen af Is 

 indefra , og Forholdene ere derfor her ganske de samme som 

 foran Frederikshaabs Isblink. Blandt de Fjorde, i hvilke der 

 nu for Tiden ikke sees nogen Isbræ, men hvor der dog fore- 

 gaaer en lignende Dannelse af en større plan , leret Sand- 

 slette, kan nævnes Tiningnertok, Fiskeljorden og Ameralik- 

 fjorden. 



Paa saadanne Steder er det, at de bekjendte Angniagsel- 

 forsteninger kunne dannes; thi naar store Stimer af disse Fisk 

 komme ind i den inderste Del af Fjorden, og Vandet saa falder, 

 vil en stor Del af dem blive efterladte i Leret paa den blottede 

 Fjordbund, hvor de da, idet de søge at slippe bort, ælte sig 

 saaledes ind i det line Ler, at de lilsidst omkomme, og den 



