99 



Tellina lata, Niiculana minuta^ Peoten islandicus^) samt af 

 Kchinus-Pigge. De høre maaske ikke til den Periode, i hvilken 

 Marrak-Sletten er dannet, da der paa Grund af Lagenes skraa 

 Stilling er en iVlulighed for, at disse Oyrelevninger i en 

 senere Tid kunne være kastede op af Havet paa Lerskrænten 

 og derefter tildækkede af Ler og Grus, der er udskyllet fra 

 den ovenfor liggende Slette, hvorved det faaer Udseende af, at 

 de tilhøre et ældre Lag. Skjøndt der saaledes hverken i Marrak- 

 Slettens Lag eller i lignende Dannelser paa Sanerata tima eller paa 

 Sermilikfjordens Nordside er fundet aldeles sikkre Spor af glaciale 

 Hav- Dyreformer , er der dog neppe nogen Tvivl om, at denne 

 Terrasse- Dannelse er foregaaet i en tidligere Tid paa samme 

 Maade som de nuværende Stranddannelser ved. Frederikshaabs 

 Isblink, der er Resultatet af en forenet Virkning af Indlands- 

 isens, Elvenes og Havets Arbejde. I enhver af de Fjorde, som 

 jeg berejste i 1878, sees hyppigt lignende Terrasser, og jeg 

 skal indskrænke mig til at anføre dem , som jeg har havl Lej- 

 lighed til direkte at undersøge. 



Ved Kingua i Ameragdla findes mindst 3 Terrasser, hvis 

 plane Overflader skraane svagt ud imod Fjorden og ere alle 

 gjennembrudte af Elvene. 

 I. Den første tydelige Terrasse, der her iagttoges, laa 191 Fod 



over Havet (60 Meten. 

 II. Ved den næste var Højden meget forskjellig paa Grund af 

 Terrassedannelser fra en lille Sidedal, der forstyrrede Regel- 

 mæssigheden i den egentlige Terrasse. 

 III. Den øverste, meget tydelige Terrasse laa 338 Fod over 

 Havet (106 Meler). 



I en Dal ved Fjeldet llivertalik , lidt N. for Fiskernæs, 

 altsaa en Bredegrad sydligere, fandtes 5 lydelige Terrasser over 

 hinanden (Fig. Il) i en Højde af: 



^) De nævnte Bløddyrskaller har Cand. mag. Tra и stedt havt den Godhed 

 at bestemme. 



