120 



Grund af (len stærke Sammenpresning, som frembringes ved 

 Tryl<ket fra den højere liggende Indlandsis, der bevæger sig 

 Nord om Nunatakken </ , findes der i hele det nærgrændsende 

 Parti ikke en eneste af de lange, dybe Revner, som man ellers 

 seer optræde i hundredvis. Cd for de nordligste Nunatakker, 

 g og /i, er Isen saa opskruet, at den er aldeles ufremkommelig, 

 selv for Fodgængere uden Slæde og Bagage, og Aarsagen 

 dertil er anskueliggjort i Fig. 18 c. Noget sydligere deri- 

 mod, udfor Nunatakken i, hvor vi arbejdede os ind til denne, 

 bestod hele Overfladen af langstrakte, fritstaaende Is- 

 rygge, noget flade foroven, med stejle Sider og ad- 

 skilte ved en Labyrinth af smalle Kanaler, i hvis Bund 

 man altid var sikker paa at tinde en lille Elv, som med rivende 

 Fart bugtede sig igjennem det ujævne Terræn ned til lavere 

 liggende Dele af Indlandsisen (Tav. III). Naar Sneen, som i 

 Vinterens Løb er faldet paa dette relativt lave Parti af Is- 

 marken, begynder al smelte om Foraaret, samler der sig be- 

 tydelige Vandmasser, som paa Grund af det ringe Fald og 

 Manglen paa Spalter maa bane sig Vej gjennem Sneen. Først 

 dannes mindre Kanaler i Snedækket, men efterhaanden som 

 Vandmasserne tiltage i Størrelse, blive Elvlejerne bredere og 

 dybere og flyde i hinanden, saa at kun Isryggene rage op som 

 et Archipelag af Tusinder af Smaaøer. Senere, naar Sneen 

 dels er smeltet, dels sintret sammen til fastere, islignende 

 Masser, der vanskeligere smelte i det Indre, aftage Elvene i 

 Mægtighed, og i Slutningen af Juli, da vi kom her igjennem, 

 vare Elvene kun faa Fod brede og ikke dybere, end at man i 

 Reglen kunde vade igjennem dem, uden at Vandet gik højere 

 op end midt paa Skinnebenet. De fleste af Elvene søgte ned 

 til Indsøen, SO. for Nunatakken i, men en stor Del af dem 

 havde et mere vestligt Løb og forenede sig til bredere og 

 dybere Elve, der vare vanskelige at passere, og som længere 

 borte forsvandt fuldstændig under Isen i en Bevne eller dyb 

 Brønd. Vi saae flere saadanne tilsyneladende bundløse, cy- 



