125 



Farve. Spalter og halvt tillukkede Kevner sees vel hist og her, 

 men i Reglen ere de fyldte med Vand og neppe synderlig 

 dybe; i alt Fald hører man altid Vandet bruse og rinde nede i 

 dem. hvilket ikke er Tilfældet hojere oppe paa Indlandsisen, 

 rimeligvis paa Grund af, at Isen der har en langt større Mæg- 

 tighed. Ret Syd for Majorarisat-Fjeldet , hvor Isen næste Gang 

 pludselig faar et stærkt Fald, antager den en saa forfærdelig 

 opskruet og kløftet Charakter, at den kun med Nød og neppe 

 kan passeres. Fra en lavere liggende, jævnere Afsats kom- 

 mer saa det sidste, bratte Fald med ligesaa opskruet Is, som 

 paa Grund af den stærke Afsmeltning ved den lavere Yder- 

 rand lidt efter lidt forandres til en stor, meget udbredt og 

 convexbuet Flade, der jævn og ensartet fortsætter sig lige ned 

 til de lerede Sandsletter ved Davis-Strædets Bredder. 



S kl frin gsplan erne i Ismassen fremtræde her som tan- 

 gentiale Sprækker, der højere oppe paa Indlandsisen ere tem- 

 melig lodrette, men he Ide mer og mer, jo længere man kom- 

 mer ud imod Isranden, og blive derved næsten vertikale paa 

 Isens stærkt krummede Overflade (Tav. V. A" og A'"). 



Der kan ikke være nogen Tvivl om, at Gnidningsmodstanden 

 mod Underlaget allevegne maa have en hemmende Indflydelse 

 paa Indlandsisens Bevægelse i de nedre Partier, men paa de 

 Steder, hvor IMægtigheden er meget stor, spores den ikke, og 

 Skifringsplanerne vise sig da i Overfladen lodrette. Hvor der- 

 imod IMægtigheden er ringere, iagttages Virkningen af den større 

 Hastighed , som de øvre Dele have fremfor de nedre, idet Skif- 

 ringsplanerne blive heldende, hvilket navnlig er Tilfældet ved 

 Uanden af de stationære Isbræer. Hvad der bidrager til at for- 

 øge denne Hastighed, er naturligvis Trykket af de bagved lig- 

 gende Parlier af Indlandsisen, der have en forholdsvis betydelig 

 større Højde end paa de Steder, hvor Afsmeltningen foregaaer 

 mere ensartet over det hele. 



Den convexe Overflade er grovkornet krystallinsk og har 

 i Begyndelsen et Fald paa 15°, holt nede 30°, ja enkelte 



