I -26 



Steder endog 50°. Kirentlige Spalter findes der meget faa af, 

 idet de efterhaanden ere blevne tilliikkedt;, men hist og her sees 

 dog Kester af dem i Form af korte Sprækker, der ligne Oxehug 

 kun en Fod lange og knap en Tomme brede. Andre Steder 

 sees Elve lobe nd af de bredere radiale Sprækker, og hvor 

 saadanne lukkes , træffes ofte ved deres nederste Ende spidse 

 og afrundede Kegler, tilsyneladende bestaaende af Ler og 

 Grus. Det er dog kun en ' ■.» Tomme tyk Skorpe af dette Materiale, 

 der beklæder kjernen, som fortrinsvis bestaar af grovkornet Is, 

 og om Foden af disse Is-kegler findes der altid nedskredne 

 Masser af Ler, der er overordentlig fast og fint og brydes let 

 i smaa, kantede Stykker med en ejendmmelig fedtet Glands. 

 Keglerne naaede her, saavelsom ogsaa paa andre Steder, f. Ex. 

 paa den store Isslette mellem »Dal agers Nunatakker« og Kan- 

 garsuk, et Par Fods Højde; dog have de forøvrigt en højst for- 

 skjellig Størrelse og sees sjeldent enkeltvis, men i Reglen i 

 Kækker, parallele med de radiale Sprækker. Disse lerklædte 

 Iskegler fandtes ogsaa i Grupper ved Foden af Frederiks- 

 haabs Isblink i Endemorænen (Fig. 21), og enkelte havde der en 

 Højde al indtil 60 Fod. 



I Schweiz findes som bekjendt lignende med Ler bedækkede 

 Ispyramider af mindre Dimensioner, og der kan neppe være 

 Tvivl om Kigtigheden af den derom givne Forklaring, at de 

 opstaa paa Steder, hvor Elvene have aflejret Sand og Ler i 

 Revnerne. Naar Isen smelter bort i Overfladen, hvilket skeer 

 stærkest ved Isbræens nedre Ende, ville disse Ler- og Sand- 

 ophobninger lilsidst brede sig ud paa Overlladen, og den under- 

 liggende Is vil derved fortrinsvis i sil midterste Parti blive be- 

 skyllet mod al bortsmelte , da Vinden og Solslraalerne van- 

 skeligere kunne komme til al virke derpaa, ganske paa samme 

 Maade som ved Gletscherbordene, der ogsaa lindes paa det 

 ovenomtalte Sted. Mele Randen af Fredcirikshaabs Ishlink er 

 paa store Strækninger undergravet at de fra Indlandsisen kom- 



