134 



I) en 11 о Moræne kan i к ко hidrøre fra selve Nuna- 

 takken, da Størstedelen af Stenvolden ligger højere, end den 

 flade afrundede Klippetop, og fra andre Aunatakker kan den 

 heller ikke stamme, da saadanne ikke saaes i vid Omkreds. 

 Den kan derfor umulig betragtes som en Sidemoræne, men maa 

 være dannet ved en Opskydning af Bundmorænen opad Nuna- 

 takkens skraanende flade, og da Isen her er i bevægelse fra 

 NO. til SV., bliver den løftet mest paa Nunatakkens Nordostside, 

 hvor Ismassen trænger stærkest paa, og følger saa dennes Bevægelse 

 udenom Fjeldtoppen. Fig. D" er et idealt Snit efter Linien ,Г 

 igjennem Nunatakken e og dens Omgivelser for at vise, hvor- 

 ledes jeg tænker mig, at Forholdene der ere beskafne. 



Imellem «Da I agers Nunatakker» (de sorte Fjelde) ud- 

 sender indlandsisen flere Isbræer ned til et lavere Terræn, der 

 oprindelig maa have været enten en Dal eller en l'jord, som nu 

 er fuldstændig fyldt med Is (Tav. V. ^'). Een Isbræ, ^., , be- 



Parliel S. for «Dalascis Nuiiatakkei» , seet fra Nasausak, og de der fore- 

 kommende Moræner. ?«,, wi, og «jj. Ung Nuiialakken n kommer den sydlige 

 Spids iif Nunatakken o frem, og tilvenstre for den ligger den lille Nuna- 

 l.ik 7». r, er Kanearsuk, s, Tasersnak , og i Uaggriinden sees Frederikshaabs 

 Isblink og Davis-Slrædet. (Groth.) 



