135 



væger sig imellem Kangarsuk og Nasausak imod V., og en anden, 

 ^3 , mod SV. imellem Nasausak og den næste Nunatak (?i). 

 lUnine sidste bestaar af en større (Iriippe gavlformede, male- 

 riske Fjelde med lokale Sne- og Isbræer i de Dale, der vende 

 mod Nord. lîegge de to nævnte Forgreninger af Indlandsisen 

 have en baade stærkt heldende og tillige overordentlig ujævn 

 Overflade som Følge af den store Modstand , Isen her møder, 

 idet den bevæger sig ned igjennem Kløfternes temmelig bratte 

 og vistnok meget ujævne Skraaninger. 



Derimod maa Fjeldgrunden i den tredie Kløft, som ad- 

 skiller Nunatakkerne n og o, danne et mere regelret Skraaplan 

 med ringe IJeldning; thi Overfladen af den derværende Isbræ, 

 t^ , som bevæger sig imod Syd ned i Bassinet, er jævnere, end 

 de andre. Indlandsisen udenfor Nunatakkerne er ogsaa paa 

 dette Sted noget lavere, end ved Nasausak, og Trykket altsaa 

 mindre, hvilket har en væsentlig Indflydelse paa Hastigheden, 

 hvormed de enkelte Isbræer bevæge sig ned i Bassinet. 



Isfladen t^ dannede en næsten aldeles vandret Flade (1880 Fod 

 over Havet) med smalle Uevner, enkelte opskruede Partier og en 

 Del smaa Elve, og del var interessant at see, at den 1878 frembød 

 aldeles det samme Udseende, som Dalager har beskrevet i 

 I7Ô1, da han færdedes paa den. Overfladens for Øjet umærkelige 

 Heldning fra de vestlige Tilløb mellem Nunatakken o og Kan- 

 garsuk tydede tillige paa, at Modstanden mod Ismassens Ind- 

 trængen fra denne Side maa være yderst ringe, og altsaa Til- 

 strømningen let, rimeligvis paa Grund af, at der her er en større 

 Dybde, end i de andre Indsnit mellem Fjeldmasserne. Havde 

 Indlandsisen alene kunnet strømme ad denne Vej ind i Bas- 

 sinet, Syd for «Dalagers N'uiuitakker", maalte Overfladen have 

 liavl el Fald imod Øst, hvilket modarbejdes ved de andre, stærkt 

 heldende, men mindre rigelige Tilløb fra Nord og Øst. 



Saasnart Isbra-erne <._,, t.^ og t^ have passeret Snævringerne 

 mellem Fjeldene, udbrede de sig viftelormigl paa den tidligere 

 beskrevne Maade ned paa Bassinets horizontale Flade indtil de 



