177 



I и Mile ind i det Indre, hvis da ikl4e Indlandsisen hæver sig 

 alt for brat indefter, hvilket dog meget sjeldent er Tilfældet. 

 Faa mangfoldige Steder, navnlig i Julianehaabs og Umanaks Di- 

 strikter, have dog Forholdene været langt gunstigere, idet 

 de meget høje l\jelde her afgive særlig fortrinlige Udsigts- 

 punkter. Tager man imidlertid Hensyn til de Egne, hvor Over- 

 blikket har været noget mere mangelfuldt og til de faa Steder, 

 hvor Isen ikke har været iagttaget, vil man i al Fald kunne an- 

 give 5 Mile som Middelværdi for Breden af det omlalte Belte og 

 endda være sikker paa ikke at regne for højt. Dette vil altsaa give 

 el samlet Fladeindhold af c. lOOO Kvadratmil, som del Parti af 

 Indlandsisen, der paa den omtalte Maade er rekognosceret af 

 danske Rejsende fra Vestkystens Fjelde, hvortil endnu kommer 

 de ikke ubetydelige Arealer, der ere iagttagne fra Østkysten. 



Og det er netop Ilandpartiet, der har den største Interesse; 

 tili her foregaar de store Brydninger imellem Indlandsisen i 

 dens fremadskridende Bevægelse og Yderlandets hemmende 

 Fjelde; her kan iagttages de Faktorer, der bevirke, om Isen 

 skrider frem, er stationær eller trækker sig tilbage; her findes 

 de mærkelige Søer, der med visse Mellemrum tømmes og fyldes; 

 her dannes de mægtige Isfjelde; her findes Moræner, og her 

 træde endelig de store lerfyldte Elve frem, der danne Aflejrin- 

 ger i Dalene og i Fjordene. Alt hvad her er anført kan i Al- 

 mindelighed ikke iagttages inde paa Isen i det Indre af Landet, 

 og det er fornemmelig de Fænomener, hvorved Indlandsisen 

 har sin største geologiske Interesse; thi ved dem anskuelig- 

 gjøres Virkningerne af tidligere Isperioder i andre Egne af 

 vor Jord. 



Det er derfor naturligt, at Ledelsen af de danske Under- 

 søgelser i Grønland har lagt mere Vægt paa al faa Indlands- 

 isens Rand og de tiigrændsende Egne undersøgt fremfor 

 at have ladet foretage længere Expeditioner ind i det Indre, 

 hvorved Udbyttet i rent geologisk Uenseende bliver af mere 

 underordnet Betydning. Hermed være dog ikke sagt, at saa- 



1. 12 



