10 



masser. Bagved «'Jomfruerne«, især mod Nordost, skimtede man 

 i Horizonten paa et Par Steder en tilsyneladende jævn Ismasse, 

 men ellers var Isen overalt gjennembriidt af større eller mindre 

 Fjeldmasser, mellem hvilke Isslrømmen til Korok gik ned. Kiagtut- 

 Bræen afgav ikke Isfjelde, men de Smaastykker, som fra Tid til 

 anden løsreves fra dens yderste Ende, dreve omkring i den 

 før omtalte Indsø, og Ismassens udadgaaende Bevægelse vejer 

 her op mod den daglige Afsmeltning og Fordampning. Seet 

 fra den nordlige Side saae det ud, som om Isen var mere 

 passabel paa den anden Side, og, da det var en af de Expedi- 

 tionen stillede Opgaver at søge at naae de omtalte Fjeldpartier 

 inde paa Indlandsisen, for at undersøge dennes Virkninger der, 

 vadede vi den næste Dag over Elven for at forsøge en Opstig- 

 ning fra den Kant. Elvlejet er meget bredt og opfyldt med 

 afrundede og butkantede Smaasten, hvorfor Fødderne bleve 

 beskyttede ved et Slags Sandaler, som vi i Julianehaab havde 

 faaet flettede af tyndt Tougværk ; men, saasnart man havde vadet 

 nogle Minuter i det iskolde, mælkede Vand, der kom lige fra 

 Isbræen, vare Fødderne allerede saa følesløse, at man aldeles 

 ikke mærkede, hvad man gik paa. Del lykkedes dog Steen- 

 strup og Johan Dahl at komme over Kiagtut-Bræen , hvis 

 Brede her er omtrent 2000 Fod (630™), over paa den Side, 

 hvor vor Teltplads laa; men Lieutenant Holm og jeg bleve 

 standsede midtveis af nogle store Kløfter, saa at vi maalte 

 vende tilbage. Elven var nu efter Middagstid ved Solvarmens 

 Indvirkning svulmet op, saa at næsten hele det smalleste Parti af 

 Dalen var blevet til en eneste brusende Vandmasse, hvorfor vi 

 havde stort Besvær med at komme tilbage over den. 



Inde ved Siderne af Bræen var IsmasstMi ligesom løftet et 

 Stykke fra Klipperne, derpaa kom der et nogenlunde fladt og 

 jævnt Parti, som var let at passere [)aa korte Strækninger, men 

 som af og til begrændsedes af dybe Klolter, saa al man ikke 

 kunde følge Randen af Isbræen ind til Indlandsisen. Hele den 

 midterste Del og de højere og længere borte liggende Parlier 



