99 



rullede ojt ad Pjeldsiderne, indtil de lilsidst fuldstændig opløstes 

 i de varmere Luftlag, og et prægtigt Fjeldlandskab laa nu ud- 

 bredt for vort Blik. 



Xaar denne Fjord betegnes af de danske (lolonisler som 

 «Grønlands Italien», da er det visselig ikke uden (Irund, llii 

 kun meget faa, ja maaske ingen andre Steder i hele Grønland, 

 linder man en saa storslaaet, ægte Polar-Fjeldnatur, forenet 

 med Blomsterpragt og Planlerigdom, som i Tasermiul-Fjorden, 

 og det er jo ogsaa her, at Grønlands største Birketræer findes. 

 Vilde, sønderrevne Klipper sees overalt med smaa isbræer i 

 Kløfterne paa Fjeldenes Nordside, og kun faa Steder kan man 

 lande med en Konebaad; thi Fjeldene gaa som oftest lodret ned 

 i Vandet. I*aa Vejen ind i Tasermiut passerede vi det smukke, 

 henved 4000 Fod høje Suikarsiiak (Tav. IV), som M aj o r i den oven- 

 for omtalte Afhandling, hvori han omtaler Brødrene Zenos Rejser, 

 mener at kunne være en udslukt Vulkan. Denne Gisning 

 har viisl sig ikke at være heldig; thi det er et Gran i t fjeld, der 

 ved sin tætte og vældige Masse adskiller sig fra de andre mere 

 spredte Tinder, der danne Bredderne af den indre Del af Fjorden. 

 Deraf har det faael det grønlandske Navn, der betyder det store, 

 solide, ukløftede (Fjeld). Om nu end delte Fjeld ikke kan af- 

 give noget Bidrag til Spørgsmaalet om disse meget omtvistede 

 Hejser, findes der ved Fjordens Munding et andet Fjeld, som 

 maaske kan bidrage dertil, nemlig Kuiiigiiigck , der ligger lige 

 overfor Nanortalik paa Sydsiden af Tasermiut. I*aa Zenos Kaart 

 findes nemlig angivet et Forbjerg paa Sydspidsen af Grønland, 

 allsaa i den her omhandlede Egn, der benævnes trin. prom., og 

 i Texten tales der om et Capo di Trin. I Afhandlingerne om 

 disse Kejser i «Grønlands historiske Mindesmærker» formoder 

 Bredsdorff, at dette NaMi kan udledes af det islandske Iryni, 

 vort «Tryne» , hvad der jo godt kundt; passe som Navn paa et 

 Forbjerg. Men nu synes det at være mere end et Tilfælde, 

 at Kuingingek belyder el Svin eller en Svinelryne. К lein - 

 Schmidt siger nemlig i sin grønlandske Ordbog, at det i 



