34 



dog ikke har været den oprindelige A ar sa g til Fjor- 

 denes Dannelse; thi Striberne paa det førstnævnte Fjeld saavel 

 som paa hele Igaliko-Sletton vise, at en Isstrøm har gaaet i 

 Retningen fra Bunden af Tunugdliarfik til Igaliko-Fjorden, uden 

 at den har kunnet helt gjennemskære Overbærestedet, og det 

 samme er TiM'ældet ved Nulup-Kakak og Redekammen, hvor 

 Stribernes Retning viser, at Isen har bevæget sig omtrent lod- 

 ret paa den ^''2 Vlil brede og 1500 Fod høje Ryg af Sodalith- 

 syenit, der adskiller Kangerdluarsuk fra Tunugdliarfik, uden at 

 have kunnet gjennembryde den. 



Fra Yderøerne, der ere indtil 1000 Fod høje, stiger Landet 

 hurtigt paa Halvøerne til betydelige Højder, som llimausak, der 

 er omtrent 4500 Fod, og Redekammen, der er omtrent 4000 

 P'od, hvorfra det igjen aftager stærkt henimod de ovenfor om- 

 talte Lavninger i det indre af Fjordene. Herfra stiger Landet 

 igjen hurtigt til henimod 3000 Fod, men er gjennemskaaret af 

 dybe Dale. Dog rage flere F\jeldtoppe lige ved Kyslen, som 

 f. Fx. det smukke 5587 Fod (ITSS"") høje Igdlerfigsalik ved 

 Igaliko, det 4055 Fod (1272"°) høje Ulunguarsuak (Innunguars- 

 suak paa Graahs Kaart?) og liere andre op herover. Indenfor 

 Isranden sees endvidere en Mængde høje, spidse, mere eller 

 mindre med Sne og Is bedækkede Fjelde, saaledes den Gruppe, 

 der paa Kaartel er betegnet « Jomfrulandet», der har Toppe paa 

 henimod 5000 Fod, og det snedækkede, taglignende Aputajuisok, 

 der har en Højde af henimod 7000 Fod. Dette er imidlertid 

 kun enkelte Exenipler, og seet fra den næsthøjeste Top af 

 llimausaks Fjeldparti, der har en Højde af 4500 Fod (141B"4 

 over Havel, fremstiller Indlandet 0. og navnlig S. for Jomfru- 

 landet sig som et helt alpeland, hvor den ene spidse Fjeldtop 

 rager op ved Siden af den anden, og hvorfra Indlandsisen sees 

 at hæve sig jævnt mod Øst, hvor de højeste Fjeldloppe, naar 

 man sammenligner dem med Jomfruerne, maa antages at naa 

 en Højde af maaske 8—10000 Fod. 



Den mest fremherskende Bjergart er en graa eller rød 



