48 



nyere ere anstillede af К obeli (I), Kamme Isberg (II) og 

 Do elter (Uli, hvilke findes meddelte nedenfor: 



I. II. III. 



Cl 0.24 - - 



Si^ 49.27 51.22 52.22 



Al^O.^ .... 2.00 Spor al). 0.64 



Fe^O.^ . . . . 14.58 23.7.5 25.37 28.15 



FeO 23.00 7.80 5.93 5.35 



MnO 0.62 1.12 0.54 



CaO 1.50 2.08 2.19 



Mg O 0.42 0.90 1.45 



Na,^0 .... 8.00 10.58 10.11 



K,^0 — 0.68 0.34 



Glødningstab . — 0.16 



99.63 98.29 98.04 100.99 



Det vil ses, at Kobeils Analyse afviger betydeligt fra de 

 andre, imellem hvilke Uoverensstemmelsen ikke er større, end 

 man oftere vil finde den ved Analyser af Mineraller, hvortil ikke 

 .\lateriale af tilstrækkelig Renhed kan skafTes tilveje. 



Allerede i 1866 har Breithaupt gjort den Iagttagelse ad 

 rent krystallografisk Vej, at flere Mineraller i Samlingerne gaa 

 for Arfvedsonit uden at være det, og han siger herom i forbi- 

 gaaende: «von allen scheint in den Sammlungen am häufigsten 

 ein Pyroxen, nämlich der Aigirin, als Arfvedsonit zu existiren» ^\. 

 Denne Bemærkning har imidlertid ikke havt nogen Indflydelse 

 paa Opfattelsen af Arfvedsonitens Stilling i Mineralsystemet. 



Arfvedsoniten, der opbevares i Universitetsmuseet, findes 

 dels djærv, dels krystalliseret ved Siorarsuit og Kangerdluarsuk. 



') Jernbestemmelsen i IIa er af Milscheriich. 

 ») Min. Studien. S. iO. 



