54 



3. Ægirin. 



Literatur: Pogg. Ann. 61,543 (Scheerer), 80,314 (Platiner og Breithaupt), 

 103,286 og 302 (Rammelsberg), 122,ii8 (Rube og Gutzkow). Comptes rendus 

 56,8^16 iPisani). Zeits. f. Min. u. Kryst. IV.ai (Üoeller). 



yEgirin, der af E.smark liar faaet sit Navn efter Guden 

 Ægir, er hidtil væsenligst kjendt fra Brevig som et augitisk 

 Mineral, der viste en paafaldende Lighed med Arfvedsonit i sin 

 Sammensætning. At dette for Arfvedsonitens Vedkommende ikke 

 forholder sig rigtigt, er ovenfor paavist. 



For den norske Ægirin er Vægtfylden ifølge Breithaiipt 

 3.432—3.504, ifølge Rammelsber^ 3.578 Prisme- og Kløv- 

 ningsvinklen er ifølge Rammelsberg 86°ô2'. Til Sammenlig- 

 ning med min Analyse henstilles her de vigtigste af de tidligere. 



Glødningstab — 0.30 1.05 



100.72 101.19 99.82 



I. Rammelsberg. II. IMsani. III. Ruhe. 

 Ægirin findes ved Kangerdluarsuk , Siorarsuit og Kumernit 

 sammen voxel med Kudialyt, Sodalitli og Arfvedsonit. Ofte er 

 Arfvedsoniten beklædt med krystalliseret Ægirin, hvilket let kan 

 vildlede ved Mineralets Bestemmelse , men Stregen afgjør dog 

 strax Forskjellen. Mest trælTer man tydelige, stærkt længde- 

 stribede, for Knden brækkede Krystaller, der næsten altid ere 

 friske og tidt have en egen Metalglands. Dog findes der enkelte 



