139 



Ligesom det ferske Vand paa Grund af sin mindre Vægt- 

 fylde iklte kan trænge langt ned under Overfladen, saaledes for- 

 holder det sig ogsaa med Overfladevandets Temperatur, 

 idet dog Varmegraden af Vandet i Dybden er højere, jo nær- 

 mere man er ved Fjordens Munding. Curverne for ligestor 

 Temperalur maa saaledes ligge skraat med Heldning imod Øst. 

 I Fjordens inderste Del maa dog sikkert det kolde Vand fra 

 Indlandsisen, der flyder paa Overfladen, afkjøle Vandlagene 

 nedenunder. Af xMaalingerne i Punktet e^ udfor Sanerut sees 

 det, at Temperaturen, der i Overfladen, hvor den jo maa være 

 afhængig af Luftens Temperatur, er 7.8°, allerede i 10 Favnes 

 Dybde er aftaget til 1.1°. I 40 Favnes Dybde er Tempe- 

 raturen — 0.1°, som derefter holder sig constant til Bunden i 

 124 Favnes Dybde. Et lignende Forhold finder Sted paa de 

 andre Steder i Fjorden, hvor vi foretoge Undersøgelser. 



1 dette Heftes 7de Afsnit (Tab. Il) er der gjort fuldstændig 

 Rede for samtlige paa Rejsen foretagne Undersøgelser over 

 \andets Saltholdighed. 



Strømfjordens Bredder ere ikke nær saa høje og stejle som 

 Isortoks; man kan paa de fleste Steder lande og slaa Telt. Paa 

 Sydsiden af Fjorden begynde de højere Fjelde ved Kekertarsuit, 

 men ere her dog temmelig lave (17 — 1800 Fod); noget østligere, 

 i Egnen omkring den brede Dal Tikak og paa Sydsiden af Eka- 

 luvarsuil, erc de alter højere. Paa Fjordens nordre Bred danne 

 Fjeldene, hvis højeste Toppe ere omtrent loOO Fod høje, flere 

 med Fjorden næsten parallelt løbende Rygge. Nord for disse 

 er atter en bred, dyb Indsænkning, opfyldt af mange Søer af 

 forskjellig Størrelse; Nordost herfor hæver sig derpaa Fjeldet 

 Kingigtok (2380'), der rager højt op over sine Omgivelser og 

 er synlig i lang Afstand. Fra Toppen af delle Fjeld saae vi 

 samtidig Holstensborg Rev og Fjeldene paa Disco. Hele denne 

 Egn er særdeles rig paa store Søer. 



En mindre Fjordarm ved Lngoriarfik paa Strømfjordens 



