143 



af omtrent 50' over Grunden. iMed nogen Besvær lykkedes det 

 os at krybe op over denne levende Masse, der gav efter for 

 hvert Skridt, og befandt os snart paa den faste Is. Overfladen, 

 der her var temmelig kløftet, havde forøvrigt det samme Ud- 

 seende, og Isen den samme Struktur som paa de Steder, hvor 

 vi i Sommeren 1878 havde Lejlighed til at iagttage den. 



Da vi paa Grund af den fremrykkede Aarstid og Kor- 

 nerups Sygdom vare nødsagede til at opgive Tanken om at 

 forelage en længere Isvandring, fortsalte vi kun Bestigningen 

 til en Højde af omtrent 2150 Fod eller 350 Fod over vort Ud- 

 gangspunkt og vendte saa tilbage, da vi ikke her saae nogen 

 Afvexling i Isens Ydre. Fra et 1990 Fod højt Fjeld, der laa 

 c. P/2 Mil fra Isens Band, fik vi et ret godt Overblik over Isen, 

 og navnlig kunde vore Blikke følge dens Band langt Syd paa 

 til Egnen indenfor Ikatoks og Søndre Strømfjords Opland. Den 

 yderste Pynt af Akuliarusersuak-Landet, der i den nævnte Egn 

 skyder sig frem imod Øst, pejlede vi fra vort Standpunkt i 

 S.V4Ø. Under et stærkt Fald skjød Indlandsisens mægtige 

 Flade sig i en stor Bugt ned mod Isorlok-Elven, men, hvor 

 langt den her gik imod Vest, kunde vi desværre ikke faa 

 Kundskab om. Paa delle Parti af Indlandsisen laa en lille 

 iS'unatak, den eneste, vi fra dette Fjeld kunde faa Øje paa. 

 Isens Overflade var i Nærheden af Banden paa de fleste Steder 

 temmelig kløftet; hvad den var længere inde, kan i saa lang 

 Afstand ikke afgjøres, dog turde man antage, at den her maa 

 være langt jævnere end f. Ex. i den Egn, vi i 1878 berejste i 

 Nærheden af Frederikshaabs Isblink, thi de væsentligste Betin- 

 gelser for stærkt kløftet Is, Nunalakker, stærkt Fald og ujævnt 

 Underlag, vare, saa vidt vi kunde øjne, ikke her tilstede. Ved 

 Frederikshaabs Isblink hævede Isoverfladen sig terrasseformig, 

 her var den derimod jævnt stigende; dog maa jeg dertil føje 

 den Bemærkning, at Terrassernes afrundede Conlurer paa Grund 

 af den ensartede hvide Farve som oftest ikke ere til at skjelne 

 imod den bagved liggende Is. Seet i Afstand faar man saa- 



