167 



bygget i Enkelthederne, sees i Figur 2, der forestiller en 

 ganske lille Fjeldtop tæt ved Colonien, Sydvest for denne. Vi 

 see her Gnejsloppen gjennemkløvet af aldeles regelmæssige plane 

 Flader, der dele den i rhomboedriske Blokke, som, saa at sige, 

 alene holdes sammen ved deres egen Vægt. Fladerne ere Dele 

 af Kløvningsplaner C = N. 99° 0., + 60° ; e = N. 68° 0., -4- .S4°, 

 samt y = N. 15° 0., +60°, og man forstaar let, hvorledes de 

 parallele Kløvningsplaner ere saaledes stillede mod hinanden, at 

 de dels danne tresidede Pyramider, dels korte, parallele, tag- 

 formede Hygge med mellemliggende parallele , rendeformede 

 Kanaler. Fortsætter man undersøgelsen af det omkringliggende 

 Land, da viser det sig, at Grændsefladerne for enhver Fjeldryg, 

 for ethvert Dalstrøg, for ethvert Sund og for alle Bugter, Smaa- 

 fjorde og Øgrupper overalt dannes af Diaklaser eller Kløvnings- 

 planer; men, hvad der især strax maa falde i Øjnene, er den 

 Parallelisme, som stadig spores mellem de lagformede Fjeld- 

 rygge for sig og, som Følge deraf, ogsaa mellem de rendeformede 

 Fordybninger eller Dalstrøgene derimellem, i alt Fald indenfor 

 del givne Punkts Synskreds, og man forbauses over den Ufor- 

 anderlighed i Stillingen, som den samme Kløvningsplan kan 

 vise paa lange Strækninger indenfor det nævnte Omraade. Den 

 Tanke ligger derfor nær, at disse Systemer af Diaklaser maa 

 være Aarsagen til Tilstedeværelsen og Formen af alle 

 Fordybninger og Forhøjninger i den oprindelige 

 Gnejsoverflade, og vi kunne haabe ad denne Vej, at faa 

 klaret forskjellige Forhold ved Fjordene med særligt Hensyn li! 

 deres tilsyneladende delvise Parallelisme og hyppige GalTeldeling. 

 Dette bliver yderligere bestyrket ved at betragte Panoramaet 

 Tavle VIII. Vi maa her tænke os staaende paa Fjeldet Nagto- 

 ralinguak. Nord for Ulkebugten ved Holstensborg, omtrent 11 SO 

 Fod over Havet. Vi bestege dette Fjeld den I4de Maj, netop 

 paa den Tid, da Foraarssoicns Magt over det snedækte Land 

 begyndte at gjøre sig gjeldcude, saaledes at Overfladeus Struktur 

 traadte saa lydeligt frem som vel muligt. Midten af Billedet 



