Minnestal öfver senatorn, fil. och juris utr. doktorn Leopold Henrik Stanislaus Mechelin. 5 



ken tjänst han afgick den 6 maj 1867. Under läseåret 1864 — 1865 hade han där- 

 jämte fungerat såsom lärare i sjö- och växelrätt vid navigationsskolan i Helsingfors. 



Leo Mechelin ingick år 1865 äktenskap med Alexandra Elisabeth Lindroos, dotter 

 till kommerserådet Johan Henrik Lindroos och Cecilia Meyer. Kort därefter företog 

 han, i sällskap med sin unga maka, en längre resa till utlandet, därunder han från 

 november 1805 till apiil 1866 för idkande af studier uppehöll sig i Paris. 



Vid 1867 års landtdag tick Mechelin för första gången deltaga i landtdagsarbetet. 

 Han fungei'ade nämligen då såsom sekreterare i sammansatta stats- och bevillningsut- 

 skottet. För det sätt, hvarpå han skötte detta värf, fick han röna stort erkännande. 

 Samma år tog han de första stegen på en bana, åt hvilken han sedan skulle egna flere 

 år af sitt lif. Efter att hafva en kort tid suttit i Föreningsbankens direktion såsom 

 vikarie för Robert Montgomery blef han i december 1867 invald såsom ordinarie med- 

 lem af direktionen och kvarstod i denna befattning till juni 1872. Att han då lämnade 

 densamma berodde därpå att professor Rosenborg den 13 juli 1871 aflidit och Mechelin, 

 efter någon tvekan, beslutit att söka den efter honom lediga professuren. 



Emellertid var han under nästan hela första hälften af år 1872 upptagen af landt- 

 dagen, till hvilken han vid nyss fyllda 32 års ålder blifvit vald såsom en af Helsing- 

 fors stads fyra representanter i borgarståndet. Han utsågs här till medlem af stats- och 

 bankutskotten. Efter landtdagens afslutande företog han en kort studieresa till Stock- 

 holm och Uppsala, men var därefter länge sjuk, så att han först senare på hösten 

 kunde börja med det egentliga arbetet på sin licentiatdisputation, hvilken den 15 februari 

 1873 ventilerades „under inseende af" professorn Karl Gustaf Ehrström. Ämnet för af- 

 handlingen var: Öfversikt af svenska riksrådets statsrättsliga ställning från Gustaf I till 

 1634. Juris licentiat blef han den 5 därpåföljande mars och juris doktor den 17 maj. 

 Emedan speciminationstiden för professuren utgick i september samma år, fanns ej lång 

 tid öfrig för professorsdisputationen. Strax efter undergången licentiatexamen begaf sig 

 Mechelin för studier i ämnet för denna disputation till Berlin samt vistades sedan till 

 utgången af maj månad dels här och dels i Wien, i hvilken sist nämnda stad han bl. a. 

 studerade unionsförhållandet mellan Österrike och Ungern. I september speciminerade 

 han för professuren med afhandlingen Om statsförbund och statsunioner, första häftet, 

 samt utnämndes den 14 februari 1874 till professor i kameral- och politilagfarenhet 

 samt statsrätt. 



Höstterminen samma år begynte han sin lärarverksamhet vid universitetet med en 

 föreläsningskurs i Finlands statsrätt, hvilken inleddes med en öfverblick af den stats- 

 rättsliga utvecklingen i 19:de seklet. Han föreläste sedermera mest öfver Finlands 

 statsrätt och dess finansrätt, men äfven öfver finsk förvaltningsrätt, allmän statsrätt, 

 m. m. Sin största betydelse hade dessa liffulla och medryckande föreläsningar genom 



Tom. XLV. 



