6 R. A. Wrede. 



att hos den studerande ungdomen väcka intresse för statsrätten samt sprida kännedom 

 om grunderna för Finlands rättsliga ställning. 



Tyvärr fick Mechelin icke ens närmelsevis odeladt egna sig åt lärarverksamheten 

 och vetenskapen. Redan i oktober 1873 och februari 1874 hade han kallats till ledamot 

 i fyra särskilda kommittéer, hvilka hade till uppgift att utarbeta författningsförslag an- 

 gående artistik och litterär eganderätt, rörande handels- och näringslagstiftningen, om 

 utvidgad religionsfrihet, samt om fiskevattens skyddande mot fabriksaffall m. m. Här- 

 till kom 1870 ledamotskap i kommittén för införande af guldmyntfot i landet, därvid 

 hans förslag till frågans lösning blef lagdt till grund för lagen i ämnet. Samtidigt 

 togs hans förmåga på ett ansträngande sätt i anspråk äfven för kommunala värf. När 

 det gällde att organisera hufvudstadens förvaltning på grundvalen af 1873 års förord- 

 ning om kommunalförvaltning i stad, blef Mechelin i december 1874 vald till stadsfull- 

 mäktig och mottog i början af det följande året af stadsfullmäktige det betydelsefulla 

 uppdi-aget att fungera såsom deras första ordförande. Dessutom skötte han äfven tvenne 

 landtegendomar. Ar 1863 hade hade han inköpt Laitiala gård i Hollola socken, och 

 åren 1806 — 1876 förestod han under sin svågers, J. Lindroos', minderårighet, dennes 

 egendom, Botby i Helsinge. 



Bland anmärkningsvärda tilldragelser under denna tid må nämnas Mechelins del- 

 tagande 1875 i nordiska studentmötet i Uppsala, därvid han genom sitt glada, öppna 

 väsen och sin ideella syn på lifvet helt och hållet vann de unga färddeltagarnes hjär- 

 tan, äfvensom Kejsar Alexander II:s besök i Helsingfors vid industriutställningen 1876. 

 Det lysande sätt, hvarpå han vid sist nämnda tillfälle representerade hufvudstaden, an- 

 ses hafva varit en af orsakerna till att han ännu samma år blef upphöjd i adligt stånd. 

 På sin vapensköld lät han rista orden Pro lege, h vilket valspråk ock blef ledstjärnan 

 för hans verksamhet under hela lifvet. 



Emellertid hade Mechelin icke uppgifvit afsikten att fortsätta sina vetenskapliga ar- 

 beten och särskildt afhandlingen för professuren, hvilken ju endast utgjorde första häf- 

 tet af ett planlagdt större arbete. I sådant syfte uppehöll han sig under våren 1876 

 sex veckor i Kristiania, hufvudsakligen för studier rörande den svensk-norska unionen. 

 Därjämte åtnjöt han under en del af året 1881 befrielse från föreläsningsskyldighet för 

 att kunna författa en lärobok i Finlands statsrätt. Men förhållandena omintetgjorde 

 dessa planer. Från början af år 1877 deltog han, såsom medlem af l'idderskapet och 

 adeln, i 1877 — 1878 års landtdag samt var därunder medlem af statsutskottet, värne- 

 pliktsutskottet och allmänna besvärsutskottet. Samtidigt förordnades han att jämte sin 

 egen professur förestå den efter Axel Liljenstrands afgång lediga professuren i national- 

 ekonomi och ekonomisk rätt, hvilket uppdrag fortfor så länge Mechelin tillhörde univer- 

 sitetet och, enär han därunder tidtals äfven föreläste nationalekonomi, betydligt ökade 



Tom. XLV. 



