Minnestal üfver senatorn, fil. och juris utr. doktorn Leopold Henrik Stanislaus Meehelin. 25 



man att egna sitt mest hängifna arbete åt sådana frågor, som hänförde sig till utvecic- 

 landet, stärkandet och bevarandet af Finlands statsskick. Att detta arbete in re publica 

 constituenda i början mer var riktadt på reformer och mot slutet hufvudsakligen kon- 

 centrerade sig på försvaret för det som förefanns berodde äfven det på tidsförhållan- 

 dena, ej på en ändrad uppfattning. För öfrigt förbisåg lian icke ens under de mest 

 kritiska tider behofvet af statsskickets utveckling. 



Till denna sida af Mechelins offentliga verksamhet hör framför allt hans arbete för 

 ny regeringsform. Såsom bekant hade 1860 talets konstitutionella reformarbete, som 

 afsåg äfven ny regeringsform, stannat med antagandet och utfärdandet af landtdagsord- 

 ningen 1869. Då likväl 1772 års regeringsform, som jämte förenings- och säkerhets- 

 akten af 1789 bildar vår viktigaste grundlag, är åldrig, delvis otydlig och i flere punk- 

 ter icke ens omedelbart tillämplig samt till följd häraf lämnar möjlighet för vantolkning, 

 hade det varit af stor betydelse, om Finland erhållit en regeringsform, hvilken såvidt 

 möjligt uteslöt faran af misstydningar. Om därvid äfven några förbättringar kunnat 

 vidtagas, hade vinsten varit så mycket större. Ledd af dessa synpunkter väckte Meehe- 

 lin vid 1877 — 1878 års landtdag förslag om aflåtande af en petition rörande revision 

 eller åtminstone koditikation af regeringsformen samt förenings- och säkerhetsakten. Pe- 

 titionen omfattades af ridderskapet och adeln samt borgarståndet, men förkastades af de 

 två öfriga stånden och fick därför förfalla. 



När sedermera den år 1884 under A. B. von Weissenbergs ordförandeskap till- 

 satta kommittén för kodifikation af Finlands grundlagar i december 1886 afgifvit sitt 

 förslag till regeringsform samt senaten efter långt dröjsmål på våren 1890 upptagit ären- 

 det till behandling, iick Meehelin såsom medlem af det för dess beredning tillsatta se- 

 natsutskottet utarbeta en sammanfattning af de viktigare till regeringsformen hörande 

 stadgandena. Beträffande denna frågas vidare öden kan hänvisas till Mechelins egen 

 framställning i den redan nämnda uppsatsen Ny regeringsform. Af samma uppsats 

 framgår ock att han under sommaren 1905 enskildt utarbetade ett fullständigt förslag 

 till regeringsform, hvilket sedan låg till grund för det i senaten uppgjorda förslaget till 

 regeringsform, som år 1907 öfverlämnades till generalguvernören för att af honom in- 

 sändas till monarken. Jämväl detta förslag redigerades, med ledning af diskussionerna 

 i ett senatsutskott, af Meehelin. Föislaget, som icke inskränker sig till en kodifikation 

 af gällande rätt, utan äfven i åtskilliga punkter tillgodoser behofvet af konstitutionens 

 utveckling, torde kunna betecknas såsom mycket framstående. Att det icke ledde till 

 positiva åtgärder är kändt. 



Näst arbetet på ny regeringsform bör nämnas det öfriga lagstiftningsarbete på den 

 offentliga rättens område, som under Mechelins ledning utfördes under hans andra senä- 

 torstid. Då tillkom mo den nya landtdagsordningen och vallagen, grundlagen om ytt- 



Tom. LXV. ..^»"f. { ^N. 4 



