Minnestal öfvcr senatorn, fil. och juris utr. doktorn Leopold Henrik Stanislaus Mechelin. 29 



ledande sätt i den tyska Finnländisclie Rundschau. Han tog afven initiativ till grun- 

 dandet af den ryska tidskriften Finljandia, som från år 1909 under redaktion af kap- 

 ten Igelström utgafs af D. Protopopoff, men i-edan påföljande år indrogs. Och för samma 

 ändamål verkade han äfven genom artiklar i åtskilliga andra utländska tidskrifter. 



Men det var icke blott genom utgifna skrifter som Mechelin förfäktade Finlands 

 sak i utlandet och där gjorde sitt land kändt i vida kretsar. Han gjorde det äfven 

 genom direkt utbyte af tankar med framstående rättslärde och politiker i olika länder, 

 dels muntligen vid personligt sammanträffande under sina talrika resor, dels genom en 

 omfattande brefväxling. I sådant afseende må några antydningar här meddelas. 



Sin första bekantskap med ryska statsmän gjorde Mechelin vid de resor han i bör- 

 jan af 1880 talet i offentliga uppdrag företog till S:t Petersburg. Förbindelserna fort- 

 sattes och utvecklades genom sändningen till Spanien 1887 och resor till S:t Petersburg 

 under 1890 talet. Under den bobrikoffska tiden knöt han närmare förbindelser med 

 medlemmar af framstegspartierna i Kyssland. När sedan, efter Bobrikoffs död, ständerna 

 kallats till landtdag i slutet af år 1904 och Mechelin återvändt från landsförvisningen, 

 trädde han åter i beröring med representanter för den ryska regeringsmakten. Sålunda 

 företog han, efter det ständernas stora petition blifvit expedierad, på grund af ett vid 

 ett privat möte af landtdagsmän fattadt beslut, jämte professorn Utto Donner och bank- 

 direktören Felix Heikel en resa till S:t Petersburg. Här besökte alla tre den 18 ja- 

 nuari 1905 generalguvernören, furst Obolenski, och följande dag, den 19, gjorde Meche- 

 lin ensam ett besök hos ministerpresidenten Witte, med hvilken han redan förut var 

 bekant. Ändamålet med besöken var att verka för ett gynnsamt svar å den stora pe- 

 titionen och särskildt för upphäi vande af den olagliga värnepliktsförordningen af 1901, 

 eller åtminstone för inställande af dess tillämpning, i hvilket sist nämnda afseende ända- 

 målet jämväl vanns. Den hållning de resande i denna fråga intagit blef vid möten, 

 som elter hemkomsten höllos med landtdagsmän, af dem godkänd. Sedan besökte Meche- 

 lin under årets lopp upprepade gånger furst Obolenski och jämväl ett par gånger Witte 

 i S:t Petersbuig. Hans relationer med ryska statsmän under den tid han var senator 

 kunna här förbigås. Med den dåvarande lojala generalguvernören, geheimerådet Ger- 

 hard, stod han på föitrolig fot. Bland medlemmar af framstegspartierna i Ryssland, 

 med hvilka han under de senaste åren stod i vänskapligt förhållande, må här endast 

 nämnas furst P. D. Dolgorukoff, dumamedlemmarne Miljukoff, Jefremoff och baron von 

 Meyerdorff, riksrådsled amoten, professor Grimm samt litteratören Protopopoff'. 



Med rättslärde i Europas kulturstater stiftade Mechelin första gången bekantskap 

 under sina studieresor till Berlin, Wien och Paris. Bekantskapen underhölls och ut- 

 vidgades genom andra resor till utlandet, bl. a. äfven genom deltagandet i penitentiär- 

 kongressen i Stockholm 1878. Men det var dock först under sista decenniet af 19.de 



Tom. XLV. 



