dolgozasat es ennek eredményeit illeti, ez utöb- 
biakat a következő sorrendben tárgyalom : 
1. KRAMMER NÄNDoR, tanár, feldolgozásáról 
munkálatainak méltatásával : 
2. az általam alkalmazandó módszer (föld- 
rajzi zóna, illetőleg négyszög-rendszer, s a Her- 
man-féle régiófelosztás) megállapításáról, annak 
megokolásával s az eljárás megismertetésével ; 
3. magának az egész anyagnak közzététele, 
még pedig módszeresen feldolgozva : 
4. conclusiók ; vagyis a feldolgozás tanulságai 
úgy a kérdés lényegére mint főképen több más 
eddig alkalmazott kutatási módszerre vonat- 
kozólag. 
A mint a fecskelapok nap-nap után a Köz- 
pontba beérkeztek, az első érkezés dátumai sze- 
rint csoportosítva rendeztettek el. S miután a 
teljes sorozat — szám szerint 5903 fecskelappal 
lezáratott — annak rendezésével s feldolgozásá- 
val KRAMMER NÄAnvor tanár bizatott meg, a ki 
e munkának szentelte egész 1898. évi szabad- 
idejét. 
KRAMMER tanár úr igazán bámulatos szor- 
galommal végezte ezt a rendkívül fáradságos 
munkát. 
Először is időrendbe szedte az összes fecske- 
lapokat s megszámlálta őket. E sorrenden belül 
az összes adatokat megyénkint, sőt járásonkint 
az állomások betürendje szerint csoportosította. 
Külön e czélra készült térképekbe napok szerint 
belejegyezte mindazon állomásokat, a melyek egy 
és ugyanazon napról jelentették az első érke- 
zést ; úgy hogy ez által mindegyik érkezési da- 
tum egy egész külön napi térképet kapott. Ki- 
számította a megyék, a HERMAN-féle régiók s 
végül az egész ország vonulási képletét (for- 
mula). Az utóbbiakat összehasonlította a meg- 
előző évek eredményeivel. Megállapította me- 
gyénkint a beérkezett adatok számát. S végül 
fáradságos kimutatást csinált — a napok számá- 
11 
nun die Bearbeitung und das Resultat dersel- 
ben anbelangt, werde ich dieselbe in der folgen- 
den Reihenfolge behandeln: 
1. Über die Bearbeitung des Herrn Professors 
FERDINAND KRAMMER, nebst der Würdigung der- 
selben. 
2. Die Bestimmung der anzuwendenden Me- 
thode (Geograph. Zonen — resp. — Vierecks- 
System und der Herman’schen Territorial- 
Regionen) ; nebst Begründung — und Erklärung 
des Verfahrens ; 
3. Die Veröffentlichung des Materiales selbst, 
z. zw. methodisch bearbeitet; 
4. Die Lehren ; sowohl hinsichtlich des Zugs- 
phänomens selbst, als auch hinsichtlich meh- 
rerer anderer bis jetzt angewendeten For- 
schungsmethoden. 
x 
So wie die Schwalben-Blätter Tag für Tag in 
die Centrale eingelaufen sind, wurden diesel- 
ben nach den angegebenen ersten Ankunfts- 
daten gruppirt — geordnet, und nachdem die 
Reihe derselben mit der ansehnlichen Zahl von 
5903 Blätter abgeschlossen war, wurden die- 
selben zum Ordnen und zur Bearbeitung Herrn 
Prof. FERDINAND KRAMMER übergeben, der seine 
Ferien im Jahre 1898 in der Centrale der Sache 
zum Opfer brachte. 
Nun entwickelte sich eine rege Thätigkeit in 
der Centrale. Prof. KARMMER vollendete diese 
ausserordentlich mühsame Arbeit mit bewun- 
derungswürdigem Fleisse. 
Er ordnete die Blätter zuerst in chronologi- 
scher Reihenfolge, und zählte sie. Innerhalb 
dieser Reihenfolge wurden die Daten nach den 
Comitaten, ja sogar nach den Bezirken Ungarns 
in alphabetischer Reihenfolge der Beobach- 
tungspunkte gruppirt. — Er zeichnete in, zu 
diesem Zwecke besonders verfertiste Karten 
Ungarns, tagweise sämmtliche Stationen, wel- 
che ein und denselben Tag als Ankunftsdatum 
gemeldet haben, so dass hiedurch ein jedes 
Ankunftsdatum extra einen Situtationsplan er- 
hielt. — Er stellte die Formel der 
Comitate, ferner die Formel der Herman’schen 
tegionen, und endlich die des ganzen Landes 
fest. Die letzteren verglich er mit den Resultaten 
der vorhergegangenen Jahre. Er ermittelte so- 
einzelnen 
gar die Datenanzahl der einzelnen Comitate.— 
Endlich gab er m der Anzahl der Tage ausge- 
drückt eine mühsame Zusammenstellung jener 
Differenzen, welche zwischen Extra- und Intra- 
: = 
