14 
fekvés adatait minden egyes esetben magukra a 
fecskelapokra irtam rá veres tintával, hogy a 
fecskelapoknak ezt követő rendezését azzal is 
megkönnyítsem, hogy a kutatásnak összes — 
úgy «terbeliv mint «idöbeli» tényezői lehetőleg 
magukon a fecskelapokon összesíttessenek. 
Ezt követte a fecskelapoknak zónák szerint 
való csoportosítása, a melynél minden egyes 
zóna azon négyszögekre, «szelvenyekre» tagol- 
tatott, melyeket az egyes zónákon belül a ferró- 
tól kiinduló keleti hosszasági fokok alkotnak. 
Az egyes fecskelapok sorrendje az illető állomás 
földirati fekvésétől függ, a mennyiben minden 
egyes négyszög adatsorozata a legnyugotibb ál- 
lomással kezdődik s a legkeletibb állomással 
zárul. Ezen eljárással Magyaiország területét 
11 zónára [XLIVa)—XLIXo)} es ezen zónákon 
belül 98 négyszögre osztottam. 
Erre már csak a rendbeszedett fecskelapok 
adatainak leirása s feldolgozása következett, 
mely a legdélibb zóna (XLIVa) legnyugatibb 
négyszögével kezdődik, s így halad tovább fel- 
felé a legészakibb zóna (XLIXa) legkeletibb szel- 
vényéig. 
Az egyes fecskelapokból a következő adatok 
s a következő sorrendben használtattak fel : 
1. extravillán-érkezés ; 
2. intravillän-erkezes ; 
3. érkezés a háznál ; 
4. tészkel-e ott ? 
5. az állomás neve ; 
6. annak pontos földrajzi fekvése ; 
7. megye ; 
8. járás ; 
9. megközelítő tengerszini magassága, már a 
mennyire ez a katonai térképből megállapítható 
volt ; 
10. annak a hegyrajzi régiónak megjelölése, 
melyhez az illető állomás tartozik. (S itt a kö- 
vetkező — részben új — régiók vétettek figye- 
lembe: 1. Magyar tengermellék; 2. Horvát 
dombvidék ; 3. Dunántúli dombvidék ; 4. Nagy 
magyar Alföld; 5. Keleli hegyvidék; 6. Kis 
magyar Alföld; 7. Eszaki hegyvidék.) 
A «feszkelesi» adatra vonatkozólag meg kell 
azonban jegyeznem, hogy erre vonatkozó kérdé- 
sünket a legtöbb megfigyelő félreértette. A Köz- 
pont e kérdésre arra vonatkozólag várt határo- 
stimmung habe ich auf die Schwalben-Karten 
selbst mit rother Tinte notiert, um das nachfol- 
gende Ordnen der Blätter dadurch möglichst 
bequem zu machen und zu erlangen, dass 
simmtliche Elemente der Forschung — die 
«Räumlichen» ebenso, wie die «Zeitlichen» auf 
den Kärtchen selbst vereinigt werden. 
Nun erfolgte die Eintheilung der Schwalben- 
Karten in Zonen, wobei eine jede Zone in jene 
Vierecke zergliedert wurde, welche innerhalb 
der einzelnen Zonen durch die geographischen 
Längen-Linien der östlichen Lagen von Ferro 
gebildet werden. Das Nacheinander der einzel- 
nen Blätter wurde von der geogr. Lage der 
Stationen abhängig gemacht, so nämlich dass 
ein jedes Viereck mit seiner westlichsten Sta- 
tion anfing und mit der östlichsten abgeschlos- 
sen wurde. Somit erfolgte eine Eintheilung 
Ungarns in 11 Zonen: XLIVa.) bis XLIXa.), 
und innerhalb dieser Zonen in 98 Vierecke. 
Die Angaben der geordneten Blätter wurden 
nun zur Bearbeitung niedergeschrieben, ange- 
fangen mit dem westlichsten Viereck der süd- 
lichsten XLIVa.) Zone, bis hinauf zu dem öst- 
lichsten Viereck der nördlichsten XLIXa«.) 
Zone. 
Aus einem jeden Blatte wurden die folgen- 
den Angaben und in der folgenden Reihenfolge 
benützt: 
1. Extravillan — Ankunft; 
9, Intravillan Ankunft; 
3. Ankunft im Hause ; 
4. Ob die Schwalbe nistet? 
5. Name des Beobachtungsortes ; 
6. Pünktliche geogr. Lage derselben ; 
7. Comitat; 
S. Bezirk ; 
9. Annähernd pünktliche Höhe über der 
Meeresfläche, soweit dies nämlich aus den 
Militär-Karten ermittelt werden konnte. 
10. Die Beziehung jener orographischen Re- 
sion, welcher die betreffende Station angehört. 
(Dabei wurden die folgenden — zum Theil 
neuen — Regionen unterschieden: 1. Ungar. 
Küsten-Region; 2. Groatisches Hügelland ; 
3. Hügelland jens. der Donau ; 4. Grosse ung. 
Tiefebene; 5. Östliche Erhebung; 6. Kleine 
ung. Tiefebene ; 7. Nördliche Erhebung.) 
Zu der Angabe des Nistens muss ich noch 
bemerken, dass der Zweck dieser Frage von 
vielen Beobachtern missverstanden wurde. Die 
Centrale wollte dadurch eine entschiedene 
