zott választ: «vajjon a füsti fecske szokott-e ott 
egyáltalán fészkelni, vagy nem ?» ugyanis azon 
a nézeten voltunk, hogy esetleges késő érkezési 
adatok s azon jelenség közt, hogy e helyeken a 
fecske fészkelni nem szokott, bizonyos határo- 
zott kapcsolat lesz majd megállapítható. Leg- 
több megfigyelőnk azonban a kérdés jelentősé- 
gét, értelmét másként fogta fel, s abban a hi- 
szemben, hogy a kérdés a fészkelés terminusára 
vonatkozik, «eddig nem», «meg nem» szóval 
felelt, söt határozott «nem» választ is kaptunk 
akárhány olyan állomásról, a hol a füsti fecske 
fészkeléséhez még csak kétség sem fér. Ellen- 
ben sok, e tekintetben kétes, havasi állomás a 
fészkelési kérdőpontra semmit sem válaszolt. 
Ezzel azután a fentérintett összefüggés kimu- 
tatásának lehetősége ki volt zárva. Bár tehát 
a fészkelési adatok eredeti czéljukhoz képest 
hasznavehetetlennek mondhatók, teljesen még 
sem ejtettem el őket, hanem egyszerűen «igen» 
és «nem»-re reducálva azon iparkodtam, hogy 
őket, legalább mint a füsti fecske fészkelésének 
elterjedési körét mutató adatokat az ez irányú 
kutatás számára megőrizzem. 
A vonulási anyag feldolgozására visszatérve, 
a következőkről kell még beszámolnom : 
Minden egyes földrajzi négyszöget — mint 
egy-egy teljesen önálló területi egységet — kü- 
lön-külön dolgoztam fel. Legelőször is megálla- 
pitottam, hogy melyik dátumok fogadhatók el 
valódi első érkezés gyanánt ; a gyanus adatokat 
gondosan mérlegeltem, összehasonlítottam a 
szomszédos állomások adataival, s ha a kritikát 
meg nem állták (megjegyzem, hogy ennél az 
illető állomás tengerszini magassága is kellőkép 
mérlegelve volt), akkor mint tarthatatlanokat 
kisoroltam. Hasonlóan jártam el az egy helyről 
való, s kettős stb. adatokkal is. Ezek a bármi 
okból kisorolt adatok a szövegben megkülön- 
böztetésül cursiv betükkel vannak nyomva. Az 
ekként felülvizsgált adatok alapján állapítottam 
meg az egyes négyszögek formuláját, még pedig 
úgy, hogy minden egyes négyszögnek kiszámí- 
tottam nemcsak a középszámát (a két szélsőség 
alapján, HERMAN Orró módszere szerint), hanem 
a valódi mathematikai érkezési átlagszámát is, 
úgy a mint azt Ancor franczia meteorologus al- 
kalmazta, s az «Aquila«-ban* HEGYFOKY KABOS 
ismertette. Ezzel a kettős eljárással akartam ezt 
a most olyannyira kedvező alkalmat kihasználni 
* VI. köt. 1899, 41—46. 1. 
15 
Antwort erzielen: «ob die Schwalbe derorts 
überhaupt nistet oder nicht?» da wir dadurch 
eine Erklärung eventueller später Ankunft an 
Örten.— wo die Rauchschwalbe nicht nisten 
sollte — erhofft haben. Die meisten Beobachter 
haben aber diesen Sinn der Frage anders auf- 
gefasst, und haben in dem Glauben, dass die 
Frage sich auf den Termin des Nistens bezieht, 
mit einem «noch nicht» entschiedenem 
«nicht» geantwortet, auch von Stationen, wo 
das Nisten der Rauchschwalbe absolut zweifel- 
los ist. Dagegen viele, in dieser Beziehung 
zweifelhafte Alpine-Stationen wurden ganz ohne 
Antwort gelassen. Somit wurde es unmöglich 
gemacht den oben erwähnten. Zusammenhang 
zu ermitteln. Obzwar auf diese Art die Nist- 
angaben zu dem eigentlichen Zwecke gänzlich 
unbrauchbar erscheinen, habe ich dieselbe, auf 
«ja» oder «nein» reducirt, dennoch gegeben, 
um dieselben wenigstens als Angaben zu einer 
geographischen Verbreitung des Nistens zu 
retten. 
oder 
Auf die Bearbeitung des Materiales zurück- 
kehrend, muss ich Folgendes mittheilen : 
Ein jedes Viereck wurde, als eine vollkom- 
men selbstständige Territorial-Einheit sepa- 
rat behandelt. Zuerst wurden die wirklich 
ersten Ankunftsdaten bestimmt; verdächtige 
Daten sorgfältig geprüft, mit den Daten der 
Nachbarstationen verglichen, und wenn diesel- 
ben der Kritik — wobei die hypsom. Lage des 
Beobachtungsortes ebenfalls mit in die Combina- 
tion einbezogen wurde — nicht standhielten, 
wurden sie eliminiert, u. z. sammt allen gleich- 
örtlichen, — Duplicat's — etc. — Daten. 
Diese eliminierten Daten sind im Druck mit cur- 
siver Schrift bezeichnet. — Weiters habe ich — 
auf Grund der geprüften Daten — die Formel 
des Vierecks aufgestellt, und zwar so dass für 
ein jedes Viereck nicht nur das Mittel (auf 
Grund der beiden Extreme, nach Orro HERMAN s 
Methode), sondern auch der wahre, mathema- 
tische Durchschnitt nach 
Ancor’s Methode, so wie selbe von Herrn Jacog 
Hzeyroxry in der Aquwila* bekannt gemacht 
wurde. Durch dieses zweifache Verfahren wollte 
ich die jetztso günstige Gelegenheit benützen, 
berechnet wurde, 
* VI. 1899. pp. 41—56. 
