zése is felveti azt a kérdést, hogy a tröpusok- 
ban, illetőleg a téli szállásokon milyen az idő- 
járás menete és milyen összefüggésben vagy 
viszonyban van ez a mi zónánk eddig ismeretes 
tüneteivel ? 
A formák pontosabb és finomabb megkülön- 
böztetésének a feladata ezen a téren is egész 
nagyságában áll előttünk, mint segédeszköz a 
fészkelési területek és téli tanyák ezek kölcsön- 
hatásának és ezek alapján a felvonulás irányá- 
nak a meghatározására. A formák finomabb 
megkülönböztetése alatt azonban távolról sem 
értem azt a talán nagyon is modern áramlatot; 
a subspecicseket egész empirikusan, oly példá- 
nyok alapján állítani fel, a melyek a mélyebb 
megokolást majdnem teljesen kizárják ; oly pél- 
dányok alapján, melyeknél a tollazat alatt egy 
bemérgezett bőr, ezután pedig — a belső orga- 
nismus helyett — csepü és gyapot következik, 
e mellett azt a kérdést, hogy a különbségekből 
mi irandó az individuális fejlődésnek, a kornak, 
a környezetnek és eletviszonyoknak a rovására ? 
vagyis a biologiai spectest alig, vagy épen nem 
érintik. Eme finomabb meghatározásoktól függ 
a vonulási tünet 
tása is. 
Az a nagy kérdés: hol tartózkodnak egy és 
ugyanannak a fajnak azon individuumai, me- 
lyek fészkelési területöket későbben szállhatják 
meg mint e faj többi individuumai ? még nyilt. 
E mellé sorakozik az a tény, hogy" minden 
esztendőnek úgy meteorologiai mint avipheno- 
genesisének a megvilági- 
logiai tekintetben külön, sajátlagos jellege van; 
hogy külön jellege van minden egyes faj fel- 
vonulásának; hogy az előbbi csak hosszabb, 
szigorúan phienologiai alapon feldolgozott és 
felülbirált sorozatok alapján állapítható meg, 
hogy az egyes fajok felvonulási jellegét csak az 
5 
der Daten die Frage des meteoro-phxnolo- 
gischen Witterungs-Ganges in den Tropen, rich- 
‚tiger Winterungsgebieten der Zugvögel auf, so- 
mit auch jene des Zusammenhanges desselben 
mit dem bis jetzt bekannten Gange unserer 
Zone. 
Die Aufgabe der genauen, feineren Unter- 
scheidung der Formen steht auch hier in ihrer 
ganzen Grösse vor uns, auch als Behelf zur Be- 
stimmung der Brutgebiete der Winterungspunkte 
undderen Wechselwirkung, somit auch der Zugs- 
richtung. Unter feinerer Unterscheidung der 
Formen verstehe ich aber beiweitem nicht die, 
vielleicht doch zu stark moderne Strömung, 
Subspecies ganz empirisch, auf Grund von 
Objeeten zu erzeugen, welehe eine tiefere Be- 
gründung geradezu ausschliessen, bei welchen 
auf die Bedeckung eine vergiftete Haut, auf 
diese — statt des inneren Organismus — eitel 
Werg oder Watte folgen; wobei die Frage, was 
auf Rechnung der individuellen Entwickelung, 
was auf Alter, was auf den Einfluss der Um- 
gebung und der Lebensverhältnisse zu setzen 
ist, kaum gestreift wird; ich meine die biolo- 
gische Species. Von diesen feineren Bestim- 
mungen hängt die Beleuchtung der Genesis des 
Zuges ab. 
Die grosse Frage: wo jene Individuen ein 
und derselben Art verweilen, welche ihre Brut- 
orte später als ihre Artgenossen beziehen kön- 
nen? ist offen. 
Zu diesen gesellt sich die Thatsache, dass 
jedes Jahr eigentlich sowohl meteorologisch, 
elsővel összefüggésben és előbb minden fajra 
külön-külön, utána pedig biologiai összefüggés- 
ben a fajok összeségével, végül a locális befo- 
lyások és viszonyok összeségének tekintetbe- 
vételével kell megvizsgálni és lehet csak fel- 
ismerni. 
És még egy másik körülmény is mind éleseb- 
ben tör előtérbe, ugyanis az, a mint már fen- 
tebb megjegyeztem, hogy az átvonulás és meg- 
telepedés között különbség teendő. 
Az a mit e jelenségből Magyarország terüle- 
tére vonatkozólag eddigelé kihámozni töreked- 
tünk és a mi a következő dolgozatban is le van 
als aviphwnologisch einen eigenen Charakter 
besitzt; ebenso jede Vogelart; dass der erstere 
nur aus Jahrgangsserien, welche auf streng 
phsenologischer Grundlage bearbeitet und be- 
urtheilt werden müssen, erfasst werden kann ; 
die letztere im Zusammenhange mit der erste- 
ren und ausserdem Art für Art für sich, dann 
im biologischen Zusammenhange mit Rücksicht 
auf die Gesammtheit, endlich bis auf die Ge- 
sammtheit der localen Verhältnisse und Ein- 
flüsse hin erkannt und geprüft werden will - 
und auch werden muss! 
Und noch ein anderer Umstand tritt stets 
schärfer in den Vordergrund, u. zw. der, dass, 
wie schon oben bemerkt, Zug und Besiedelung 
zu unterscheiden sind. 
Das, was wir in Ungarn bis jetzt zu sichten 
bestrebt waren und was auch in der folgenden 
Abhandlung niedergelegt ist, dies ist die Er- 
