BEVEZETŐ SZÓ 
a VII. kötethez. 
A Magyar Ornithologiai Központ, mint ‚az 
«Aquila» folyóiratának VII. kötetét, azt a rend- 
szeres feldolgozást nyujtja olvasóinak és a vele 
összeköttetésben álló szakköröknek és intéze- 
teknek, a melyet a füsti fecske 1898-iki 
felvonulásáról több tényező kedvező 
hatásának köszönhetünk. 
tavaszi 
közre- 
Előre kell bocsátanom, hogy a Magyar Orni- 
thologiai Központ hat évi fennállásának folya- 
mán megfigyelő hálózatait a mennyire lehet- 
séges volt, kiterjesztette; az adatok feldolgo- 
zása révén módszerét tökéletesítette és ez által 
erőit forma szerint nevelte. 
E fontos tényezőkön kívül az irodalom tanul- 
manyozasa is kiváló figyelemben részesült, hogy 
annak alapján lehető tájékoztatást nyerjünk a 
jobban megfigyelt fajok vonulási viszonyairól. 
Kiváló súlyt fektettünk a meteorologiával és 
- a mennyiben lehetséges — a specziális phä- 
nologiával való szerves kapcsolatra; mert hi- 
szen kétségtelen volt, hogy az a majdnem merő 
empirismus, mely eddig a madárvonulás meg- 
figyelésében uralkodott és nagyrészt még ma is 
uralkodik, rendszeres feldolgozások és a meteo- 
rologiai elemek bevonása nélkül sohase fog a 
tudomány magaslatára vezetni; legkevésbbé 
pedig oly értelemben, a mely a modern felfogás- 
nak megfelelne. 
Aguila. VII. 
VORBERICHT 
zum VII. Bande. 
Als VII. Band der Zeitschrift «Aquila», Organ 
der Ungarischen Ormithologischen Centrale, 
empfangen die Leser, sowie die mit uns be- 
freundeten Fachkreise und Institute, die metho- 
dische Bearbeitung jener grossangelegten Be- 
obachtung des Frühjahrzuges der Rauch- 
schwalbe im Jahre 1598, deren Zustandekommen 
dem günstigen Zusammenwirken mehrerer Fac- 
. toren zu verdanken ist. 
Vorerst ist zu bemerken, dass die U. 0. C. im 
Verlaufe der sechs Jahre ihres Bestehens ihre 
Beobachtungsnetze soweit als möglich ent- 
wickelte; durch das Bearbeiten der Daten ihre 
Methode vervollkommnete und hiedurch ihre 
Kräfte förmlich erzog. 
Ausser diesen wichtigen Factoren wurde das 
Vordringen in die Litteratur besonders gepflest 
und auf Grund derselben, soweit als möglich, 
eine Orientirung hinsichtlich der Zugsverhält- 
nisse besser beobachteter Arten und zwar so- 
weit dieselben verbreitet sind und dieses bekannt 
ist, angestrebt. 
Ganz besondere Aufmerksamkeit wurde dem 
organischen Contacte mit der Meteorologie und 
womöglich mit der speciellen Ph®nologie über- 
haupt gewidmet; denn es lag ja auf der Hand, 
dass der beinahe pure Empirismus, mit welchem 
die Beobachtung des Zuges der Vögel bis jetzt 
geschah und vielfach noch geschieht, ohne me- 
thodische Bearbeitung und ohne Beiziehung 
der meteorologischen Elemente, nie zur wissen- 
schaftlichen Höhe hinanführen wird ; am aller- 
wenigsten in dem Sinne, wie dies der modernen 
Auffassung entspricht. 
