A fenti tiz táblázat adataiból a következők 
constatálhatók : 
A legkorábbi érkezés majdnem kizárólag 
mávczius hónapra esik; kivételt csupán két 
földirati négyszög képez: a XDLVIIIa) zóna 
41°—42° k. h. fokok közé eső, (tehát legkele- 
tibb) szelvénye, hol a legkorábbi adat április 
1-je, és a XLIX. zóna 35°—36° k. h. közti, 
(tehát legnyugatibb) szelvénye április 3-ikával. 
Ebből világos, hogy az ország jól megfigyelt 
52 szelvényéből csupán kettőben — még pedig 
az ország legészakibb részének legnyugatibb, 
illetve legkeletibb szélein — nem volt a füsti 
fecske 1898 tavaszán már márcziusban consta- 
tálható, ellenben az ország összes többi részein, 
majdnem annak egész területén már märezius | 
hónapban megjelentek legalább egyes érkezők. 
Még pedig: 
7 
9 
2 
Mart. 5 
8| 9 10/11] 12] 13 
el DR BSR 3. 9 a Sn este len 
Su 
Súly : marezius 10—20-ig, tehát határozottan 
márczius hó közepe. 
A legkésőbbi nap 2 esetben: XLIV a.) zóna 
407— 41", és XLV. zóna 34°—35° szelvények- 
ben márczius hó végére, 73 esetben április hóra 
és 7 esetben május hó elejére esik; vagyis a 
fecske felvonulása két, az ország legdélibb ré- 
szein fekvő földirati négyszögben már márczius 
havában látszólag be is fejeződött, azzal a meg- 
jegyzéssel mégis, hogy mindkét négyszög csak 
hiányosan volt megfigyelve, a mennyiben esu- 
pán 3—3 adatunk van mindkét négyszögből. 
Az ország legnagyobb részén a vonulás április 
hó folyamán véget ért, s csupán 7 négyszögben 
nyulik be a vonulás befejezése május hóba, s 
ezek a négyszögek kizárólag a keleti (3 esetben) 
és az északi hegyvidék (4 esetben) területén fe- 
küsznek. Az esetek eloszlása különben a követ- 
kező : 
Mart. Apr, 
Am ? 
| | | | 
in Ia[3]1ja]ılı[3]» 
| | 
5/6|z|s| 9 10lı1112]13114115 
| 
116191831512 412 
Tulajdonkepeni súly nem constatälhatö, az 
esetek száma április hó egész folyamara osz- 
lik fel. 
Az ingadozás földir. négyszögenkint nagyon 
14115116117 
1 
317118119/201221231271281291301 2 [3 [5 18113 
11l2!2/2|13)1|23 
357 
Aus den Angaben der obigen 10 Tabellen ist 
folgendes zu eonstatieren : 
Die früheste Ankunft fällt beinahe aus- 
schliesslich auf Monat März. Ausnahme bilden 
blos zwei geograph. Vierecke: der östlichste 
Abschnitt — zwischen 41°—49° Ö. L. v. Ferro 
liegend — der XLVIII«.) Zone, wo der früheste 
Tag Apr. 1. ist; und der westlichste Abschnitt 
(35°—36° Ö. L.) der XLIX. Zone — mit Apr. 9. 
Daraus ist klar ersichtlich, dass von 82 gut 
beobachteten geogr. Vierecken Ungarns blos in 
zwei Vierecken — u. zw. an der westlichsten 
respective östlichsten Grenze Nordungarns — 
keine Schwalbe im Monat März d. J. 1898 zu 
constatieren war; dass dagegen in saämmtlichen 
übrigen Vierecken, also beinahe auf dem gan- 
zen Gebiete des Landes schon im Monat März — 
wenigstens die ersten Ankömmlinge 
Stelle waren, u. zw.: 
zur 
s] 919919 99193] 94] 95 126 197]98] J -ikán. 
Si ; ec = 25 | -ften. 
5 316 g 9 = 9 | J esetben. 
2 | > 70a Ra nz 2a [74 x | 1 | 1 | = I 1 Fällen. 
Culm niert vom 10—20-ten März, also ent- 
schieden Mitte März. 
Die späteste Ankunft fällt in zwei Fällen: 
XLIVa.) Zone 40°—41° Ö. L. und XLV. Zone 
34°—35° Ö. L. — auf Ende März ; in 73 Fäl- 
| len auf April, und in 7 Fällen auf Anfang 
Mai. — Demnach endete der Zug der Schwalbe 
in zwei südlichst liegenden Abschnitten des 
Landes schon während d. Monat März, ich 
muss dennoch mit Nachdruck bemerken, dass 
beide Abschnitte blos mangelhaft beobachtet 
waren da wir nur je drei Daten aus Beiden er- 
halten haben. Im überwiegend grösseren Theile 
des Landes endete der Zug während des Monats 
April, bloss in sieben Abschnitten schob sich das 
Ende desselben in d. Monat Mai, von welchen 
drei Abschnitte auf die östliche und vier Ab- 
schnitte auf die nördliche Bergregion fallen. 
Die Vertheilung 
die folgende Zusammenstellung: 
veranschaulicht übrigens 
Mai. 
f -ikän. 
en I iten, 
| esetben. 
\ Fälle, 
ia} 
Eisentliche Culmination ist nieht zu consta- 
tiren. die meisten Fälle vertheilen sich auf den 
ganzen April. 
Die Schwankung ist nach den geogr. Vier- 
