358 
változó: 5 és 57 nap között mozog, a legtöbb 
esetben azonban 25 és 40 nap közé esik. A hegy- 
vidékeké általában nagyobb, a síkságé pedig ki- 
sebb. Vagyis a teljes telítés itt hamarább ment 
végbe, mint amolt. 
Az átlagszámok egymáshoz való viszonyáról 
vonulási szempontból alább lesz még részletesen / 
szó, így azt itt nem fejtegetem, csupán a két 
számítási módszer eredményeinél mutatkozó 
különbségekre mutatok reá, melyek ugyan nem 
túl nagyok, de mivel a különbség majd «+», | 
majd «—»: e szerint a differentia 17 napra is 
felnövekedik. Különösen érezhető ez az egész 
zónák közép-, illetve átlagszámainál. S miután | 
a két szélsőségen alapuló középszám tulajdon- 
képen mértami közép, a melyet egyetlen korai 
adat nagyon előre, viszont egyetlen kései adat 
nagyon hátra vethet, a nélkül, hogy a két szélső- 
ség közé eső számtalan többi adat hatása érvé- 
nyesülhetne, ellenben az átlagszámnál, mely 
viszont számtani művelet eredménye, minden 
hatás kifejezést nyer, részemről is kénytelen 
vagyok ez utóbbi eljárás pontosabb voltát el- 
ismerni, s noha eddig a régi eljárást alkalmaz- 
tam, az idei anyagot már az átlagszámok s nem 
a középszámok alapján kutatom. A két eljárás 
közti különbségre legjobban egy példa vet vi- 
lágot. 
Tegyük fel, hogy egy adott területről a kö- 
vetkező adatsorozatot kapjuk : 
Márczius 10 — 1 adat 
« le 
« 12 — 1 a 
Április 5 er 
« 10 — A a 
« 21 — 20 « 
« 22 — 40 a 
( 23 30 a 
ecken sehr verschieden: schwankt zwischen 
5— 57 Tagen ; bleibt aber in den meisten Fällen 
zwischen 25—40 Tagen. In der Bergregion ist 
sie im Allgemeinen grösser, in der Tiefebene 
kleiner. Die vollkommene Besiedelung fand 
also hier schneller statt als in den Berg- 
regionen. 
Die Beziehungen der Durchschnitts-Zahlen 
— zur Forschung des Zuges — werde ich wei- 
ter unten ausführlich behandeln, hier will ich 
nur auf jene Differenzen hinweisen, welche 
zwischen den Resultaten der beiden Bestim- 
mungsmethoden zu constatieren sind; wenn 
auch dieselben nicht besonders gross erschei- 
nen, da aber die Differenzen bald «+», bald 
«—» sind, kann sich der Unterschied heuer bis 
auf 17 Tage steigern. Besonders fühlbar ist die- 
ses Verhältniss zwischen den Mitteln — resp. 
den Durchschnitten der ganzen Zonen. Da aber 
das Mittel auf Grund der beiden Extreme 
eigentlich mehr ein geometrisches Mittel ist, 
welches ein einziges frühes Datum sehr vor- 
wärts — dagegen ein einziges spätes Datum 
| beträchtlich rückwärts stellen kann, ohne dass 
dabei sämmtliche übrige, zwischen die beiden 
Extreme fallende Daten ihre Wirkung gehörig 
fühlen lassen könnten, bei den Durchschnitts- 
zahlen aber, welche das Resultat des mathemali- 
schen Verfahrens sind, die Wirkung eines 
jeden Datums ihren Ausdruck findet, bin ich 
gezwungen die grössere Pünktlichkeit dieses 
Verfahrens auch selber anzuerkennen. Und 
‚ obzwar ich bis nun die Mittelzahlen verwendet 
; habe, benützte ich heuer schon bei der Behand- 
lung des 1898-er Materiales blos die Durch- 
schnittszahlen. 
Der Unterschied der beiden Rechnungs- 
Methoden wird am besten durch ein Beispiel 
erläutert: Supponieren wir, dass wir von einem 
ı gegebenen Gebiete die folgende Daten-Serie 
erhalten haben: 
Mart. 10.— 1 Angabe 
a 11. — 1 « 
« 1.— 1 « 
Apr: os Era 
« 102 ság ae 
w.. 220 
« 997 — "40 « 
«  23.— 30 « 
Summe — 100 Angaben. 
