362 
Olyan kutatásoknál, mint a minő a jelenlegi is, 
a hol csupán egyetlen ország jelenségeiről, te- 
hát az egész vonulási körnek csak egy töredéké- 
ről van szó, lehetetlen a mozgási tünetek fino- 
mabb részleteit felismerni s biztosan distin- 
gválni. 
A mit magunk előtt látunk, azt a benyomást 
teszi ránk, hogy az csak egy keveréke részben 
vonulási és részben terjeszkedési jelenségeknek, 
melynél az utóbbiak annyira túlnyomók, hogy 
az egész előttünk lefolyt tünet inkább terjesz- 
kedési, telítési mozgalom jellegével bir, és úgy 
látszik, ilyennek is tekintendő. 
IN. 
A második csoportba tartozó tanusägok tär- 
gyalasänäl első helyen kell KRÁMMER tanár úr 
napi térképeivel (II—XXX. tábla) foglalkoznom. 
A gondosan kiállított napiterkepek segitsege- 
vel először bizonyítható be kétségtelenül egy oly 
fontos tény, a mit ugyan már előbb is sejtet- 
tünk, de ilyen kézzelfoghatólag s szemmellát- 
hatólag még soha be nem lehetett bizonyítani. 
Esy pillantás a IKRÁMMER-féle napiterkepekre 
(II XXX. tábla) s nyomban világosan áll előt- 
tünk az a tény, hogy — a füsti fecskénél — sem 
arczvonal (front) vonulásról, sem útvonalakról 
olyan kizárólagos értelemben nem lehet szó, 
mint a hogy azt — még pedig állalánosítvua — 
a kutatók egyik tábora vagy egy évszázad óta 
állítja, a másik pedig keményen támadja. 
Éppen ellenkezőleg ! Az 1898. évi nagy meg- 
figyelés azt bizonyítja, hogy a füsti fecske ez 
évben az országnak nagyon különböző s egy- 
mástól igen messze eső részein egyszerre jelent 
meg, még pedig a nélkül, hogy a vonuló egye- 
dek között bármi összefüggés is bizonyítható 
volna. Tehát csakis az országnak adatokkal való 
többé-kevésbbé sűrű meghintéséről, vagyis a mi 
ezzel egyértelműnek vehető: a költöterületek- 
nek fokozatos telítéséről lehet szó. 
Továbbá megerősíti most Magyarországra 
nézve azt az általánosságban HERMAN OTTÓ 
által már bebizonyított tényt, hogy a tavaszi vo- | 
nulás nem minden esetben megy oly nagy gyor- ! 
sasággal végbe, mint a mint ezt többen állítják. 
Hót ellenkezőleg, a füsti fecskének a teljes meg- 
telepedésre, a költőterületek teljes telitesere: 
az első megjelenéstől a vonulás befejezéséig - 
az elterjedési körnek már egy ilyen, aránylag 
Bei Untersuchungen, wie die vorliegende ist, 
wo es sich blos um die Erscheinung eines Lan- 
des, also eines Fragmentes des gesammten 
Zugsgebietes handelt, ist es unmöglich die 
Bewegungsmomente bis ins feinste Detail zu 
erfassen und zu behandeln. 
Was unterschieden werden kann, ist eine 
Mischung von Zugs- und Verbreitungs-Erschei- 
nungen, wobei letztere so stark überwiegen, 
dass die Gesammterscheinung mehr den Cha- 
rakter einer Besiedelungs-Bewegung annimmt 
und auch so benannt werden kann. 
I. 
Bei der Behandlung der zweiten Gruppe 
muss ich die Folgerungen aus Prof. KrammEr’s 
Tageskarten (Tafel II XXX.) an die Spitze 
stellen. 
Die sorgfältig ausgestatteten Situations- 
Pläne der Tages-Ankunft werfen ein helles Licht 
und beweisen zuerst unzweifelhaft eine wich- 
tige Thatsache, welche wir früher wohl auch 
sehon geahnt haben, die aber noch nie und 
nirgends so augenscheinlich, so handgreiflich 
bewiesen wurde. Ein Blick auf Prof. Krammer’s 
Situationspläne (T. II—XXX) überzeugt einen 
Jeden auf den ersten Blick, dass — bei der 
Rauchschwalbe! — weder von einem Front- 
zuge, noch von Zugstrassen in jenem exelusiven 
Sinne die Rede sein kann, wie dies seit einem 
Jahrhundert — u. 2. generalisiert — behaup- 
tet, andererseits wieder stark bekämpft wurde. 
Im Gegentheil beweist die grosse Beobach- 
tung von 1898, dass die Rauchschwalbe im J. 
1898 auf einmal in sehr verschiedenen von 
einander weit liegenden Theilen des Landes 
ohne nachweisbare Cohäsion der ziehenden 
Individuen zu derselben Zeit erschienen ist, 
dass also blos von einer Besprenkelung, von 
einem allmäligen «Füllen» der Sommerauf- 
enthalts-Territorien die Rede sein kann. 
Sie bestärkt weiter jetzt für Ungarn, jene 
von Orro HERMAN im Allgemeinen schon nach- 
gewiesene Thatsache, dass der Frühjahrszug 
nicht so sausend schnell — wie vielerseits be- 
hauptet wurde — in jedem Falle vorübergeht; 
dass im Gegentheil — bei der Rauchschwalbe — 
eine allmälige Besiedelung, ein Füllen der 
Sommeraufenthalts-Territorien vom ersten. Er- 
scheinen bis zum Schlusse des Zuges — auch 
schon auf einem verhältnissmässig kleinem 
93 
