gesbe hozhatók, s így kiscrleteim isepipthesisek 
felallitasara teljesen meghiusultak. Akkor en a 
negativ eredmenynyel még nem akartam fel- 
lépni, már csak azért sem, mert a sikertelensc- 
get magam is hajlandó voltam nagyrészt az ada- 
tok elégtelenségének tulajdonítani, a melyek — 
különösen a mi az egyenletes eloszlást illeti — 
nagyon is hiányosak voltak. Arra határoztam 
tehát magamat, hogy egyelőre hallgatok s a 
döntő kisérleteket olyan időkre halasztom, a 
mikor majd minden tekintetben kifogástalan 
anyagra támaszkodhatom. 
Ez a várva-várt idő 1898-ban végre elérkezett. 
Miután KRÁMMER napitérképei minden re- 
ményt megsemmisítettek arra nézve, hogy az 
egyidejű napi dátumok bármikép is összeköthe- 
tők legyenek, s ezzel az előző években tett ki- 
sérleteim negativ eredményeit az idei esztendő 
is csak megerősítette, most már az irányban 
tettem kisérletet, hogy vajjon mikép fognak 
olyan állagszámok, a melyek egyforma? nagy 
s elég tekintélyes területek több száz adataból 
nyerettek — viselkedni. 
Ebből a czélból tettem kisérletet a földrajzi 
négyszögrendszernek a vonulás kutatásának 
eszközei közé való bevonásával, még pedig ab- 
ban a biztos reményben, hogy ha az isepipthe- 
sisek szempontjából nem is érek el velük sem 
semmi eredményt, ennek az eljárási módszernek 
magát a fecskevonulás lefolyását Magyarorszá- 
gon, mindenesetre lényegesen részletesebben s 
hivebben kell tükröztetnie minden eddig alkal- 
mazott más eljárásnál. 
Hogy ez a remény mennyire volt jogosult, 
beszéljenek maguk az átlagszámok. 
Hogy az eredményt áttekinthetőbbé tegyem, 
megrajzoltam Magyarország mellékelt vonulási 
helyzet-térképét (XXXI. tábla), a mely földirati 
négyszögekre osztva, mindegyik négyszögben a 
maga érkezési átlagszámát tartalmazza; ott, a 
hol az átlagszám márcziusra esik, az a négyszög 
vörössel, az áprilisi négyszögek pedig zölddel 
vannak szinezve. Azok a négyszögek, a me- 
lyek elégtelen (3-nál kevesebb) adatot szol- 
gáltattak, fehéren hagyattak, s az ő átlag- 
* Igaz ugyan, hogy az északi földrajzi negyszögek 
367 
bringen, somit mein Versuch Isepiptesen auf- 
zustellen gänzlich gescheitert. Ich wollte da- 
mals mit dem negativen Resultate noch nicht 
auftreten, da ich dasselbe zum Teil auf Rech- 
nung der nicht genügend dichten, besonders 
aber der nicht gleichmässig vertheilten Beobach- 
tung zugeschrieben habe. — Ich habe mich 
also entschlossen zu schweigen und einen ent- 
scheidenden Versuch auf jene Zeiten zu ver- 
schieben, wo mir ein in jeder Hinsicht ausrei- 
chendes Materiale zur Verfügung stehen wird. 
Diese langgewartete Zeit ist nun i. J. 1898 
glücklich eingetroffen. 
Da Kramnmer’s Tagesankunfts-Karten die 
Hoffnung irgendwelche Cohäsion der Tuyes- 
Daten — heuer — zu erweisen gänzlich aus- 
geschlossen haben, mithin meine negativen 
Resultate in früheren Jahren unzweifelhaft 
gerechtfertigt haben, schritt ich auf Grund von 
Durchschnitts- Zahlen, welche auf mehrere 
hundert Daten grösserer, aber untereinander 
gleich grossen * Territorien basiren — eine 
diesbezügliche Untersuchung zu unternehmen. 
Zu diesem Zwecke machte ich den Versuch 
das geographische Vierecksystem in den Dienst 
der Zugsforschung zu stellen, in der sicheren 
Hoffnung, dass wenn auch dasselbe bezüglich 
der Isepiptesen ebenfalls negativ ausfallen 
sollte, es dennoch auf den ganzen Verlauf des 
Schwalbenzuges in Ungarn ohne Zweifel bedeu- 
tendes Licht verbreiten müsse. 
In wie fern diese Hoffnung berechtigt war, 
dies besagen die Durchsehnittszahlen selbst. 
Um das Resultat übersichtlich zu machen 
arbeitete ich einen Situationsplan Ungarns aus 
' (Taf. XXXL), welcher in geographische Vierecke 
eingetheilt, in einem jeden Viereck den wahren 
arithmetischen Durchschnitt Ankunfts- 
daten sämmtlicher darin liegenden Stationen 
trägt, und wo die Vierecke mit März Durch- 
schnitten — in rofher Farbe, jene mit April 
Durchsehnitten — in grüner Farbe gegeben 
sind. Vierecke, welche eine ungenügende An- 
der 
zahl von Daten aufwiesen, sind weiss gelassen, 
und ihre Durchschnittszahlen in Parenthese ( ) 
| gestellt. — In einem jeden Vierecke ist die 
valamivel kisebbek, mint a hazánk déli részeire esők, | 
miután a keleti hosszúsági fokok az északi sarkon 
egy pontba futnak össze, s így nem párhuzamosak. 
De ez a különbség olyan csekély, hogy mindaddig 
figyelembe sem jön, a míg csak egy akkora terület- 
ről van szó, mint Magyarország. 
x Die nördlichen geograph. Vierecke Ungarns sind 
— die Längenlinien am Pol in einem 
zwar da 
Punkte zusammenlaufen — unbedingt etwas kleiner, 
als die südlichen. Unterschied ist aber 
klein, dass er — soweit blos um 
handelt — gänzlich ohne Bedeutung ist. 
Dieser so 
Ungarn 
ler 
es sich 
