368 
számukat zarjel () közé keritettem. Mindegyik 
negyszögbe beleirtam az illető négyszög meg- 
közelitö tengerszini ätlagmagassägät is, de az 
ezt jelzö szamok kisebb betükkel vannak nyomva 
s azonfelül «m.» betűvel jelezvek s zárjel ( ) 
közé foglalással is iparkodtam őket megkülön- 
böztetni. 
Ha most a két ide mellékelt térképet, ú. m. 
Magyarország hegyrajzi térképét (XXXII. tábla) 
és a vonulási térképet (XXXI. tábla) egymással 
, durehschnittliche Seehöhe desselben kleiner 
összehasonlítjuk, az első pillantásra szembe- | 
tünik, hogy a kettő egymást teljesen fedi. Majd- 
nem az összes hegyrajzi régiók kidomborodnak ! 
a vonulási helyzet-térképen is, még pedig nem 
csupán általánosságban: a márcziusi és ápri- 
lisi átlagszámok absolut eloszlása által, hanem 
ha az egyes régiókat külön-külön veszszük is 
vizsgálat alá, lehetetlen észre nem venni, hogy 
minden egyes hegyrajzi egység külön is kifeje- 
zést nyer — legalább nagy vonásokkal — a 
korábbi, illetve későbbi átlagszámok viszonyla- 
gos csoportosulásaiban. 
A márcziusi átlagok tömör összefüggésben 
uralják az ország szivét (Alföld) s a Dunántúlt. 
A legkorábbi átlagok : márczius 23— 28, a Nagy 
magyar Alföldre esnek; ugyanezen régiónak 
legészakibb négyszögei ( [/dgvárnál), és az észak- 
keleti részek (Sztlágy-Somlyó, Zilah körül), a 
hol már nemcsak az elütő hegyrajzi alakulás, 
hanem már az északibb fekvés is érezteti hatá- 
sát, ugyan még mindig márcziusi átlagokat ad- 
nak — nyilván az Alföld hatása ! 
átlagok már egészen a hó végére: márczius 
29—31-re esnek. 
— de ezek az 
A Dunántúli dombvidék késő märeziusi átla- 
gaival (27— 30-ig) válik külön. De itt e mellett 
még a soproni hegyek s a Vértes hegység hatása 
külön is kifejezést nyer a megfelelő három négy- 
szög április elejére eső-átlagaiban. 
A Kis magyar Alföld márcziusi ätlagokkal | 
érvényesül. 
A Keleti hegyvidék (egész Erdély) tömör ápri- 
lisi négyszögeket ad, 0-5 
számokkal. 
14-ig terjedő átlag- 
Így az Északi hegyvidék is, melynek átlag- 
számai április 0:5—19-ike közé esnek. 
Tehát a régiók összefoglaló tárgyalásának 
(1. 360. lap) eredményeit a földrajzi négyszögek- 
nek — tehát a részleteknek — átlagszámai nem- 
csak mindenben megerősítik, hanem a négyszög- 
rendszer segítségével még az egyes régiók keretén 
gedruckt, mit «m» bezeichnet, in Parenthese ( ) 
ebenfalls angegeben. 
Wollen wir die beiden, hier beiliegenden Kar- 
ten Ungarns — die orographische (T. XXXII.) — 
und die Schwalbenzugskarte (Tafel XXXI.) 
mit einander vergleichen. so wird es auf den 
ersten Blick zweifellos klar, dass sich die beiden 
Karten volkommen decken. Beinahe sämmtliche 
hypsometrische Regionen Ungarns spiegeln 
sich auf der Zugskarte ebenfalls ab, und zwar 
nicht nur im Allgemeinen: durch die absolute 
Vertheilung der März — und der April — 
Durchschnitte, sondern wenn wir die einzelnen 
Regionen auch separat behandeln, wird es un- 
möglich sein nicht wahrzunehmen, dass eine 
jede orographische Einheit, durch die wechsel- 
seitige Gruppierung der früheren, respective 
späteren Durchschnittszahlen — in grossen 
Zügen wenigstens — Ausdruck findet. 
Die März-Durchschnitte finden sich — und 
zwar compact — in der Mitte Ungarns (Tief- 
ebene), und in West-Ungarn. Die frühesten 
Durchschnittszahlen vom 23—28-ten März 
fallen auf die grosse ungar. Tiefebene; die 
nördlichsten Vierecke dieser Region bei Unyvar, 
dann das nordöstliche bei Szildyy-Somlyo, 
Zilah, wo sich schon die Wirkungen sowohl 
verschiedener hypsometrischer Gestaltung, als 
auch der nördlicheren geograph. Lage treffen, 
geben zwar noch immer März-Mittel ab — je- 
denfalls eine Wirkung der Tiefebene — aber 
dennoch schon spätere Daten vom 29—31-ten 
März. 
Das Hügelland jens. d. Donau separirt sich 
mit März-Durchschnitten vom 27— 
30-ten März. Wobei noch das Ödenburger Berg- 
land und das Vertes-Gebirge durch die Anfangs- 
April-Durehschnitte der entsprechenden drei 
Vierecke sogar separat zur Geltung gelangen. 
Die kleine ung. Tiefebene findet mit ihren 
März-Durchschnitte ebenfalls ihren Ausdruck. 
Die östliche Erhebung — ganz Siebenbür- 
gen — ergiebt compacte April-Vierecke vom 
05—14-ten April; gleich wie die nördliche 
späten 
\ Erhebung mit Durchschnitte vom 0:5—19-ten 
April. 
Es wird also das Resultat der zusammen- 
gefassten Behandlung der Regionen (pag. 360.) 
durch die Durchschnitte der einzelnen Vier- 
ecke also der Details — nicht nur vollkom- 
' men bestärkt, sondern es werden durch die 
e... 
