belül észlelhető, részletekbe menő, különböző 
hegyrajzi alakulások hatásai is, külön is világosan 
szemleltethetök; s e mellett még az is kitünik, 
hogy az átlagszámok észak felé fokozatosan ké- 
sőbbiek lesznek. Újabb bizonyíték arra nézve, 
hogy nem kizárólag csak a hypsometrikus vi- 
szonyok a döntők, hanem hogy a földrajzi fek- 
vésnek is van hatása, ha mindjárt nem is oly 
nagy, mint az előbbié. A mely hatás röviden így 
fejezhető ki: a fecskevonulás hazánkban észak 
felé halad. 
Ezt különben az egész zónák átlagszámai is 
határozottan megerősítik, mint az alábbi táb- 
lázat mutatja : 
or | Zóna 
XLIVa) | Bone 
XLV. « 
XLVa) « 
XLVI. fi 
XLVIa) ( 
XLVII. ( - 
XLVIle) ( 
XLVII. « 
XLVIIle) « a 
XLIX. « 
XLIXa«) ( 
Megjegyzem azonban, hogy az utolsó zóna 
(XLIXa) átlagszáma csupán két adaton alapszik. 
De ha a XXXI. táblát a ezelböl veszszük vizs- 
gälat’ala, hogy az egyes négyszögek átlagszámai 
között olyan összeköttetést létesítsünk, a mely- 
nek alapján MIDDENDORFF isepipthesiseihez, 
vagy Ancor haladási görbéihez hasonló vonalak 
legyenek Magyarországon is megrajzolhatök, 
minden igyekezetünk hajótörést szenved arra 
nézve, hogy ilyen vonalos összeköttetést bár- 
mily csekély eredménynyel is létesíthessünk. 
S ha meggondoljuk, hogy sem az egyes napi 
dátumokra, sem a pentádokra, sem a napi dátu- 
mok más csoportosítására, sem a hasonnagy- 
ságú területek valódi érkezési átlagszámaira tá- 
maszkodva — s mindez egy igazán jelentékeny, 
(noha meg kell jegyeznem, hogy csupán 7 évre 
szorítkozó) adatsorozat alapján történt — nem 
volt lehetséges a fent felsorolt elemek között 
szerves, helyi, vonalos összeköttetést: szóval 
isepipthesiseket vagy haladási görbéket létesi- 
teni, ilyen körülmények között ezt a tényt min- 
denesetre nagyon nyomós bizonyítéknak kell 
Aguila. VIL 
369 
Viereck-Methode die Wirkungen einzelner in- 
nerhalb der Regionen hypsometrisch verschie- 
den gestalteten Lagen auch separat ganz deut- 
lich veranschaulicht; wobei die Durchschnitts- 
zahlen gegen Norden wahrnehmbar immer 
später werden. Ein zweiter Beweis dass nicht 
ausschliesslich hypsometrische Elemente ent- 
scheidend wirken, sondern dass auch die geo- 
graphische Lage eine — wenn auch geringere — 
Rolle spielt. Kurz ausgedrückt bedeutet dies so 
viel, dass der Schwalbenzug sich als Haupt- 
richtung gegen Norden bewegt. Was übrigens 
eine vergleichende Zusammenstellung der Zo- 
nendurchschnitte ebenfalls entschieden be- 
stärkt; u. zw. wie folgt: 
Atlagszáma : 
Durdjdnitt : Hart 233 
272 
29-5 
309 
30:5 
30.4 
301 
« April. 1-3 
73 
16:0 
23-5) 
« « 
« (( 
« ( « 
wobei aber die letzte Zone (XLIXa.) auf der un- 
genügenden Basis bloss zweier Daten ruht. 
Wenn wir aber bei Tafel XXXI. einen orga- 
nischen Zusammenhang der einzelnen Mittel- 
zahlen der geogr. Vierecke nach Art MIDDEN- 
DORFF’s Isepiptesen, oder Ancor's Fortschritt- 
linien suchen, um solche auch für Ungarn zu 
bestimmen, so muss ein jeder Versuch: durch 
die linearische Verbindung ein auch nur annä- 
hernd belehrendes Resultat erreichen zu können, 
gänzlich scheitern. Wenn wir dabei bedenken, 
dass weder die einzelnen Tagesdaten, noch 
Pentaden oder andere Gruppierung derselben, 
noch die wahren Durchschnitte ganz einheit- 
licher Territorien — und alles dies auf Grund 
eines selten grossen dennoch aber nur auf 
sieben Jahr beschränkten Materiales — eine 
organische örtliche Verbindung durch Linien, 
durch Isepiptesen ermöglicht haben, so müssen 
wir diesen Umstand als einen jedenfalls schwer- 
wiegenden Beweis Forschungs- 
methode betrachten. Auf Grund des heurigen 
grossen Materials können wir entschieden nach- 
47 
gegen jene 
