370 
tekintenünk minden ilyen kutatási módszerrel 
szemben. A tárgyalás alatt levő nagy megfigye- 
lés alapján határozottan be tudjuk bizonyítani, 
(és ez noha csak negativ, mégis egy igen fontos / 
tanuság a jövőben alkalmazandó kutatási mód- 
szerek szempontjából) hogy t. i. az érkezési 
adatoknak görbékkel való összeköthelese egy 
igazán tüzetesen s jól megfigyelt madarfajndl 
lehetetlen : kevésbbé tüzetes megfigyelés mellelt 
lehát anndl ezeltalanabbnak tekintendő. 
Valamint hogy maga a jelenség nem minden 
madárfajnál 
fecskére nézve kétséget kizárólag bebizonyi- 
totta — halad élesen határolt arczvonalban 
vagy ú. n. vonulási útvonalakon, úgy az is két- 
ségtelen, hogy azok a kutatási módszerek, a 
melyek többé-kevésbbé speculativ isepipthesise- 
ken stb. alapulnak, nem minden esetben ad- 
hatják hű képét a vonulás lefolyásának. 
Az a kérdés, hogy ezek a módszerek más 
madárfajok vonulása lefolyásának kutatására 
és szemléltetésére be fognak-e válni és meny- 
nyire ? idővel 
fajról-fajra végrehajtatik 
— ha ez irányban a vizsgálat 
mindenesetre tisz- 
tába lesz hozva; de a füsti fecske vonulásának 
kutatásánál nem alkalmazhatók, mert az egyes 
adatokra támaszkodva, azokat jóval, tulajdon- 
képeni értékükön felül mérlegelik. 
és ezt a nagy megfigyelés a 
Az idei (1898) nagy megfigyelés teljesen meg- | 
győzött arról, hogy az egyes adatok csupán 
helyi tünetei, csupán episódjai, dátumszerű tö- 
redékei gyanánt tekinthetők a felettünk végbe- 
menő hatalmas természeti tüneménynek, a me- 
lyek, a megfigyelés legyőzhetetlen nehézségeit 
tekintve, még megbizhatóság tekintetében is 
igen sok kivánni valót hagynak hátra. Ezek csu- 
pán egész összeségükben; viszonylagos kölcsön- 
hatásukban tekinthetők tanulságosnak és való- 
ban jellemzőknek; őket csakis eredményeik- 
ben, állagszámok alakjában — s még így is 
csupán nagy vonásokban — szabad felhasz- 
nálnunk összehasonlító eljárásra, mert csakis 
állagszámaik tekinthetők megközelítőleg is 
megbizható tényezőknek, s csakis ezen alakjuk- 
ban lehetséges a kikerülhetetlen megfigyelési 
hibák hatásának állandó ellensúlyozása. Ennél- 
fogya nagyon is ingadozó alapon áll minden 
olyan módszer, mely az egyes adatoknak, vagy 
akár az átlagszámoknak is nagyobb súlyt tulaj- 
donít, mint a mi őket tényleg megilleti, a mely 
tehát csupán az időbeli elemek töredékeit egy 
ponton, és nem nagyobb területek átlagértékeit : 
weisen, (und das ist eine zwar negative doch 
wichtige Belehrung hinsichtlich der künftig 
anzuwendenden Methode der Forschung) — 
dass eine linearische Verbindung der Ankunfls- 
daten, bei der höheren Entwickelung der Be- 
obachtung, das heisst : bei einer wirklich gut 
beobachteten Vogelart, gänzlich unmöglich, 
mithin auch sonst umso erfolgloser erscheint. 
So wie die Erscheinung selbst — und dies 
beweist das heurige Material unzweifelhaft — 
nicht bei jeder Vogelart in scharfbegrenzten 
Frontlinien, oder auf linear scharfen Zugstras- 
sen sich weiter bewegt, so kann ein Verfahren 
auf mehr speculative Isepiptesen: etc. basiert, 
kein in jedem Falle treues Bild des Zugver- 
laufes geben. 
In wie fern diese Methoden der Darstellung 
und Forschung des Zugsverlaufes 
Vogelarten entsprechen werden, dies wird mit 
der Zeit, wenn Art für Art diesbezügliche Un- 
tersuchungen durchgeführt, jedenfalls klar ge- 
legt werden. Bei der Untersuchung des Rauch- 
schwalbenzuges aber sind sie nicht verwendbar, 
weil sie auf die Einzelndaten basiert, dieselben 
über den eigentlichen Werth hinaus würdigen. 
anderer 
Die heurige grosse Beobachtung hat uns voll- 
kommen überzeugt, dass die Einzelndaten eher 
als locale Symptome, oft Episoden oder Zeit- 
splitter der über uns vorgehenden mächtigen 
Naturerscheinung angesehen werden dürfen, 
welche sogar hinsichtlich ihrer Verlässlichkeit — 
wegen unüberwindlichen Schwierigkeiten der 
Beobachtung — viel zu wünschen übrig lassen. 
Sie können bloss in ihrer Gesammtheit, in ihrer 
gegenseitigen Wechselwirkung belehrend und 
wirklich darstellend wirken ; sie dürfen bloss in 
ihren Resultaten, in der Form wenigstens annä- 
hernd verlässlicher Durchschnittswerthe (wobei 
unvermeidliche Beobachtungsfehler beständig 
ihre Correetion finden können) — aber auch 
diese nur in gossen Zügen zur vergleichenden 
Untersuchung benützt werden. Daher stehen 
sämmtliche Verfahren auf sehr schwankendem 
Boden, welche Einzelndaten, oder — mag dies 
auch mit Durchschnittszahlen geschehen, — 
dieselben über ihren eigentlichen Werth wür- 
digen, welche also nur ein Detail des zeitlichen 
Elementes «auf engbegrenzten Punkten, nicht 
aber die Durchschnittswerthe grösserer Terri- 
