374 
M sh 7 ig 3 
Von 900-1000 | es 
« « « « 
Von 1 000— il 1 00 « « 
« « « « 
Meg annyi sem constatälhatö, hogy a keses a 
magasságok emelkedésével egyenes arányban 
fokozatosan halad ; annál kevésbbé biztat siker- 
rel az idén az a kisérlet, hogy az idei nagy anyag 
alapján, s úgy a magasságok, mint az érkezési 
dátumok átlagértékeire támaszkodva, a késést 
100—100 méterenkint határozott napokban fe- 
jezhessük ki. 
De mindenesetre érdekes annak a ténynek 
constatálása, hogy 100 m. átlagmagasságig csu- 
pán márcziusi érkezési átlagok fordulnak elő, s 
ez utóbbiak végleg csak 500 m. magasságnál 
szünnek meg. 
Viszont az április-átlagok 100—200 m. ma- 
gasságnál kezdődve, a magasság emelkedésével 
mindig gyakoriabbakká válnak; az 500 méter- 
nél magasabb fekvésekben pedig már kizárólag 
ők uralkodnak. 
De még egyszer külön is szükségesnek tartom 
hangsúlyozni, hogy ez a viszony csakis az átlag- 
számokra nézve áll, az egyes adatok nem al- 
kalmazkodnak eme korlátokhoz. 
x 
Ezek után most még csak az adatok eulminä- 
tiójára alapított eljárásról, kell szólanom, hogy 
a mennyiben lehetséges, a kutatás minden té- 
nyezőjét szóvá tegyük. 
Hogy ennek a dolognak egyszer alaposan a 
végére járhassak, minden égyes földr. négyszög 
culminátióját kiszámítottam, sőt graphikonok- 
ban is szemlélhetővé tettem; habár nem hall- 
gathatom el, hogy én a magam részéről meg- 
lehetős elöitelettel viseltettem a kutatás ezen 
módszerével szemben, melynek alapját nagyon 
is ingatagnak láttam. 5 még most is — hogy a 
kisérletet végrehajtottam — ugyanazon a véle- 
ményen vagyok. Hogy aculminátiók alapján némi 
reménynyel is eljárhassunk, részemről elenged- 
hetetlennek tartom a következő előfeltételeket : 
1. Mindenekelőtt szükséges lenne ehhez a 
megfigyelő állomásoknak olyan egyöntetű s 
egyenlően eloszlö: mértamilag pontos beosz- 
tása — az egész adott területen — a minő soha 
és sehol nem létesíthető, 
2. Miután a culminátio tisztára az egyes ada- 
Érkezési átlag 
Ankunfts-Duchichnitt | 
\ 
Apr. 42 |X át]. : 
1 ar, aa B Apr. 9-1 
« 121 | Durdjün.d. ®.: 
Apr. 3 ] Átlagok atl.: | Ran 
« 1172 ) Durhichn.d. 9. : J Ha 
Nicht einmal eine constant steigende Ver- 
spätung ist nachweisbar. Noch mehr scheint 
der Versuch: die Verspätung für je 100 Meter 
in der fixen Zahl von zwei oder drei Tagen 
festzustellen — auf Grund des heurigen grossen 
Materials, und auf Grund Durchschnittswerthen 
sowohl der Höhenangaben wie der Ankunfts- 
daten — für heuer unausführbar zu sein. 
Interessant ist es aber zu constatieren dass 
bis 100 m. durehschnittlicher Höhe blos März- 
Durchschnitte vorkommen, welche erst bei 
500 m. gänzlich aufhören. 
April-Durchschnitte treten schon bei 100— 
200 m. Höhe einzeln auf; werden bei steigen- 
der Höhe immer dichter ; die Höhe über 500 m. 
dominieren sie ganz ausschliesslich. 
Ich betone aber nochmals das hier blos die 
Verhältnisse von Durehschniltswerthen zu ver- 
stehen sind, die Einzelndaten fügen sich da- 
gegen der oben gezogenen Grenze nicht. 
Nun habe ich nur noch von dem Verfahren 
auf Grund der Gulmination der Daten zu spre- 
chen, um wo möglich nicht einen einzigen 
Factor der Forschung unberührt zu lassen. 
Um die Sache einmal gründlich untersuchen 
zu können, habe ich die Culmination eines 
jeden Vierecks separat — auch graphisch — 
festgestellt, obzwar ich nicht verschweigen 
kann, dass ich hinsichtlich einer erfolgreichen 
Forschung auf dieser schwankenden Grund- 
lage — manche Besorgniss hegte. Ich bin auch 
jetzt noch — nach Vollendung des diesbezüg- 
lichen Versuches — der Meinung, dass um auf 
Grund der Culminationen mit der Hoffnung 
eines Erfolges fortschreiten zu können folgende 
Bedingungen unerlässlich sind: 
1. Eine vollkommen gleichmässige und ein- 
heitliche geometrisch pünktliche Vertheilung 
der Beobachtungspunkte auf dem ganzen gege- 
benen Beobachtungsgebiet — was nirgends und 
nie ermöglicht werden kann. 
2. Da die Culmination direct auf Einzeln- 
