lünket : minél hegyesebb a régió, annál lapo- 
sabb s szélesebb a graphikon görbéje. 
S ha legvégül az egész országot összesítve 
tekintjük, az 1898. év adatai a márczius 27/31. 
pentádban culminálnak, de mégis a graphikon- 
görbének szemmel látható elhajlásával április 
első pentádjai felé. 5 ha nem akarjuk elmulasz- 
tani a magyarországi jól megfigyelt hét évjáratot 
a culminátio alapján is összehasonlítani, akkor 
vizsgáljuk meg a következő táblázatot: (Lásd 
378. oldalt.) 
E táblázatból azt látjuk, hogy az egyes év- 
járatok: culminátiói ingadozásnak vannak alá- 
vetve, akár csak az évek érkezési átlagszámai. 
Nagyban és egészben meg is felel az ez utóbbiak 
ingadozásának, de a culminátiók ingadozása 
mégis nagyobb, mint az átlagszámoké. Ha már 
most figyelembe veszszük azt, hogy a culmi- 
nátio kialakulásánál néha igazán csak egy-két 
adat dönt (pl. az 1890., 1895. és 1897. évek) s 
más, majdnem ugyanolyan népes pentádok el- | 
lenben (pl. 1890 márczius 22/26—41 adatával ; 
április 11/15—46 adatával stb.) a culminátio 
kialakításához semmivel sem járulhatnak hozzá, 
az átlagszámok megállapításánál ellenben az 
adatok egész összessége figyelembe jön . . . mind- 
ezeket összevetve, részemről kénytelen vagyok 
nyiltan bevallani, hogy ez utóbbiakat (átlag- 
számok) biztosabb, megfelelőbb, s az összjelen- 
ségeket hűebben tükröztető kutatási eszköznek 
tartom. 
Az évjáratok különbözésének okairól, a me- 
lyek minden valószinűség szerint az illető évek 
phenologiai alakulásában gyökereznek, ftö 
Hesyrory Kapos úr fog meteorologiai szem- 
pontból részletesebben szólni. 
x 
S ezzel vegeztem. 
Jól tudom, hogy mindaz, a mit egy ilyen 
aránylag nagy anyag alapján is elérhettem, 
nagyon kevés, s hogy az elért eredmények 
is — ha egyáltalán lehet ilyenről szó 
főként csak a kutatás módszereit közelítik meg 
tételesen vagy tagadólag. Ahhoz azonban, hogy 
magához a vonulás lényegéhez is közelebb fér- 
közhessünk, még mindig nincsen elég eszkö- 
zünk. 
A mi a «hol», a «mikor ?» s némileg még a 
chogyan’» kérdést is illeti, vagyis azt, hogy 
sikerült-e egy adott területen a vonulás tény- 
leges lefolyását hacsak egy fajra nézve 
Aquila. VII. 
377 
Satz: Je gebirgiger die Region desto flacher, ge- 
dehnter ist die Curvenlinie. 
Wenn wir endlich das ganze Land nehmen, 
so culminiren die Daten des Jahres 1898 in der 
ı Pentade ?7/s1 März, doch mit fühlbarer Neigung 
der Curvenlinie gegen Anfang April. — Wollen 
wir hier eine vergleichende Zusammenstellung 
der in Ungarn gut beobachteten sieben Jahr- 
gänge nicht versäumen, so erhalten wir die fol- 
gende Tabelle: (Siehe pag. 378.) 
Die Tabelle ergiebt dass die Culmination der 
einzelnen Jahrgänge variirt, so wie auch die 
Ankunftsdurchschnitte. Im Grossen und Gan- 
zen entsprechen sie den Letzteren, doch ist die 
Schwankung der Culminationen grösser als die 
der Durchschnittszahlen. Und wenn wir beden- 
ken dass bei den Culminationen manchmal sehr 
wenig Daten (z. B. Jhg. 1890, 1895, 1896) ent- 
scheidend sind, andere Pentaden dagegen (wie 
1890 März *°/as mit 41 Daten, April "!/1 mit 
ı 46 Daten d. J. u. s. w.) ihre Wirkung gar nicht 
fühlen lassen können, bei den Durchschnitts- 
zahlen dagegen sämmtliche Daten in Betracht 
kommen, fühle ich mich meinerseits gezwungen 
die Letzteren als instructivereund die Gesammt- 
ı erscheinung treuer darstellende Mittel der For- 
schung zu halten. 
Über die Ursachen der Jahrgangsdifferen- 
zen — welche aller Wahrscheinlichkeit nach 
in der phänologischen Gestaltung der Jahre 
wurzeln — wird Herr Jakop HEGYFOKY aus 
meteorologischem Standpunkte eingehender 
sprechen. 
Nun habe ich meine Arbeit beendigt. Ich 
fühle wohl, dass es sehr wenig ist, was ich auf 
Grund dieses verhältnissmässig grossen Mate- 
riales erreichen konnte, dass ferner die Resul- 
tate. wenn von solchen überhaupt gesprochen 
werden darf, hauptsächlich nur der Methode 
der Forschung positiv oder negativ näher kom- 
men. Dem Wesen des Zugsphänomens dagegen 
selbst näher zu treten sind unsere Mittel nicht 
ausreichend. 
Was die Fragen «Wo%, «Wann?» und 
einigermassen auch das « Wie ?» anbelangt, das 
heisst den Verlauf des Zuges (freilich nur einer 
Vogelart) einmal wenigstens annähernd treu 
48 
