380 
Az idő járása a füsti fecske 
megjelenésekor. 
Hrayroxy Karos-töl. 
Azon adatok, melyek a fecske megjelenésére 
vonatkoznak, tanusítják, hogy az 1890/91 és 
1894/98 alatt eltelt időszakban 70 napra te- 
hetjük Magyarország területének megszállását 
kedves madarunk által. Az I. számtáblázaton 
megtaláljuk azokat a meteorologiai elemeket, és 
pedig pentádonkint, melyektől az idő alakulása 
függött. Láthatjuk, hogy a hőmérséklet elvitäz- 
hatatlan szerepet játszik ugyan a füsti fecske 
megérkezésénél, hogy pl. 1890 ápr. I 5 napján 
csökkenő hőmérséklet és a megjelenési adatok 
kevesbedése együtt jár, de meg kell vallanunk 
azt is, hogy a kapcsolat a levegő átlagos hőfoka 
és a megérkezési adatok között pentádonkint 
korántsem olyan, hogy minden egyes esetben 
tisztán állana szemünk előtt. Még csak azt sem 
állíthatjuk, hogy a megérkezési adatok culmina- 
tiója minden esztendőben ugyanannál a hőmér- 
sekletnel állana be. Ennelfogya más tényezők 
után is kell néznünk, hogy csak némileg is ki- 
deríthessük, ha vajjon van-e és miféle kapcsolat 
az idő járása és a fecske tömegesebb megjele- 
nése között. 
R ezel elérésére legalkalmasabbaknak véltem 
az időjárási napi térképeket. Kutattam tehát 
első sorban, ha vajjon volt-e és hány állomáson 
éjjeli fagy, azaz «0» fokon vagy fagypont alatt 
állott-e a minimális hőmérő ? Sajnos, hogy 1890. 
és 1891. évi térképeinken nem tüntették még föl 
a minimális hőfokot, így tehát meg kellett elé- 
gednem annak megállapításával, ha vajjon reg- 
gel 7 órakor volt-e a térkép valamely állomásán 
«0» fok feltüntetve, vagy sem? Azután a lég- 
nyomás eloszlását vettem szemügyre, megjelöl- 
tem pentádonkint, hányszor terült el Magyar- 
országon magas (760 és több mm.-es nyomás a 
tenger szinén), alacsony (760 mm.-nél kisebb 
nyomás) vagy részben magas, részben alacsony 
hol van az ala- 
csony légnyomás középpontja. Hiszen ha ezt 
nyomás. Feljegyeztem azt is, 
ismerjük, az időjárás összes tényezőit is ismer- 
jük ; ismerjük a hőmérsékletet általánosságban, 
Die Witterung zur Zeit der Ankunft der 
Rauchschwalbe. 
Von JAKOB HEGYFOKY. 
Die Daten, welche sich auf die Ankunft der 
Schwalbe beziehen, bezeugen es, dass 70 Tage 
verflossen sind, während welchen unser lieber 
Vogel Ungarn in den Jahren 1890/91, 1894/98 
besiedelte. Die Zahlentabelle I. führt uns jene 
meteorologischen Elemente vor Augen, welche 
auf das Zustandekommen der Witterung ihren 
Einfluss pentadenweise geltend machten. Man 
kann daraus entnehmen, dass die Temperatur 
bei der Ankunft der Schwalbe zwar eine unab- 
weisbare Rolle spielt, dass z. B. in der Pentade 
des 1-5. April 1890 bei abnehmender Tempe- 
ratur auch die Ankunftsdaten in Abnahme be- 
griffen sind, jedoch muss man auch gestehen, 
dass der Zusammenhang der mittleren Tempe- 
ratur per Pentade mit den Ankunftsdaten kein 
derartiger ist, dass er in jedem Falle alsogleich 
in die Augen springen würde. Nicht einmal 
kann behauptet werden, dass die Culmination 
der Ankunftsdaten jedes Jahr bei derselben 
Temperatur stattfindet. Wir müssen uns also 
auch nach anderen Factoren umsehen, um auch 
nur einigerweise darthun zu können, in wie- 
weit ein Zusammenhang bestehe zwischen der 
Witterung und dem Erscheinen der Rauch- 
schwalbe in grösserem Maasse. 
Dazu sind am besten die täglichen Wetter- 
karten zu gebrauchen. Bei der Durchsicht der- 
selben wurde besonders darauf geachtet, ob 
und an wievielen Stationen Nachtfrost verzeich- 
net ist, ob das Minimum-Thermometer auf oder 
unter Null stand? Leider ist auf unseren Wet- 
terkarten im Jahre 1890 und 1891 der Stand 
des Minimum-Thermometers noch nicht ange- 
geben, mithin müssen wir uns mit der Tempe- 
ratur um 7 Uhr Früh begnügen. Dann richtete 
ich das Augenmerk auf die Vertheilung des 
indem ich pentadenweise die 
Fälle zählte, wann über Ungarn hoher (760 Mm. 
und mehr im Meeresniveau), niedriger (weniger 
als 760 Mm.) oder teils hoher, teils niedriger 
Luftdruck lagerte. Auch wurde der Ort des mi- 
Luftdruckes, 
nimalen Druckes angemerkt. Ist die Verteilung 
des Luftdruckes festgestellt, dann sind auch 
die Factoren der Witterung bekannt, nämlich: 
die Temperatur im Allgemeinen, die Luftströ- 
