20 C. G. Estlander. 



inga loford öfver hans hithörande arbeten.*) Den bästa följden af det förändrade ut- 

 seende, som härmed gifdts åt hjeltebilden, är ofrv^ifvelaktigt att den sålunda, huru bister, 

 svekfull och halft hednisk den än må te sig, blifvit bragt i harmoni med tidsåldern sj elf. 

 Det är dels för att ådagalägga denna öfver ensstämmelse, hvilken genom de i historien 

 inkomna fiktionerna på så mångfaldigt sätt varit störd, men dels ock för att gifva 

 ett bredare underlag åt uppfattningen af Poema del Cid, som jag tillåter mig att i ef- 

 terföljande historiska framställning utsträcka skildringen af de allmänna förhållanden 

 på halfön längre, än fbr lefnadsteckningen varit jemnt upp nödigt. 



Historien om Rodrigo Diaz de Bivar. 



Spaniens historia under ll:te seklet utgör ett af de lärorikaste bladen i medel- 

 tidens annaler. Inom gränserna af detta århundrade erbjuder den pyreneiska halfön 

 exemplet af en sådan lyckans omsvängning, att den tänkande betraktaren, hvilken 

 letar efter grundvalame för folkens framgång eller ofärd, finner dem här nästan blot- 

 tade för ögat. 



När det ifrågavarande seklet ingick, hade de små kristna staterna i norden af 

 halfön förlorat nära på allt, hvad de under föregående århundraden återvunnit af fä- 

 dernebygden söder om de asturiska bergen. Detta Extrema Durii, hvars förtrampade 

 fält sålänge utgjort gränslandet mellan dem och de otrogne, var ännu engång lyckt 

 ur deras händer. I slag på slag hade Almanzor förintat deras härskaror och ödelagt 

 deras bygder. Under det han med marken jemnat hufvudstaden Leon, hade han å 

 ena sidan skändat och brännt St Jago de Compostellas heliga vallfartsort , å den andra 

 sidan intagit Barcelona, samt längs hela linien jagat de kristne furstarne åter upp till 

 deras asturiska och pyreneiska tillhåll. Under sådana förhållanden syntes föga fattas att 

 den spanska nationen, som under 250 år hållit på att utbilda sig, varit intill rötterna 

 förstörd, och föga återstå för musulmännen att för alltid bemäktiga sig hela det 

 sköna bytet. 



Vid midten af det ll:te seklet äro rollerna nästan ombytta. Korset stod fast plan- 

 teradt vid Duero och sände sina strålar allt längre och längre söder om Guadarrama- 

 bergen, medan halfmånen, starkt i aftagande, bleknade bort och gick i moln. Föga mer än 



'") 'Asi es como este sabio escritor ha reeonstruido el mejar resumén de los hechos del Cid, buscando 

 las proporciones del héroe en los escritos esparioles y en los arabes, Uevando å su juste media las exagera- 

 cianes del bien y del mal, desechando la increible y fabuloso, y aceptando todo aquella en que convienen 

 amigos y enemigos, despues de haberlo sametido al criterio de la sana razon, y dilucidado su conformidad 6 

 discordancia con la que era propia de la époea , de sus costumbres y del estado de civilizaeion'. Romancero 

 general, införd i Biblioteca de Antares Espaiîales, Madrid 1851, t. II pag. 6S0. — Vid sådant förhållande 

 öfverraskar det mig icke att finna, det hr Malö de Mo Ii na i sin monografi öfver El Cid Campeador, ehuru 

 kännare af det arabiska språket, nästaii uteslutande synes fSlja professor Dozy och för sin behandling 

 af ämnet uppställa samma metod, som den jag ofvan angifvit. Denna tillfälliga samstämmighet styrker mig 

 ytterligare i den tanken, att historien om Rodrigo Diaz de Bivar Snnu länge icke annorlunda akall kunna 

 skrifvas. 



