94 C. G. Estlande E. 



„I käcke riddersmän, som följen med Minaya, 



„Ströfven oförskräckt och lemnen ingenting af skrämsel; 

 450. „Långs nedåt Fita och intill Guadalaxara, 



„Så långt som till Alcala förtruppen närme sig, 



„Samt samle omsorgsfullt allt det förvärfda bytet; 



„Af skrämsel lemnen intet hos morer folket qvar. 



„Jag stannai" med de hundrade, som eftertrupp, på stället, 

 455. „Och skall Casteion taga till ett godt värn för oss. 



„Om der i förtruppen er något trångmål möter, 



„Mig sanden ofördröjligen till eftertruppen bud. 



„Om den handräckning [jag er ger] skall hela Spanien tala." 



Utsedde äro de, hvilka böra gå som förtrupp, 

 460. Och de, som med min Cid i eftertruppen stanna. 



Nu morgonljuset bryter fram och gryningen är när. 



Upp solen gick, Gud, hur den strålar skönt! 



Uti Casteion alla stiga upp. 



De öppna portame och hasta ut, 

 465. Att sina arbeten bese och alla jordagodsen. 



De alle utgått, lemnande vidöppna portarne 



Med något litet folk, som i Casteion stannat. 



Det folket utanför sig kringspridt samteligen. 



Ut ur sitt bakhåll gick Campeadoren, 

 470. Och lopp fram till Casteion, utan prat. 



Båd' morer och morinnor de togo der som byte. 



Och alla dessa hjordar, som vandra utomkring. 



Min Cid don Rodrigo ryckte an mot porten; 



De som der vaktade, när de tumultet sågo, 

 475. Af fruktan grepos och den öfvergåfvo. 



Min Cid Ruy Diaz trädde genom porten in; 



v. 471-472. Moros é Moras avienlos de ganancia, 



E esos ganados gvantos en derredor andan. 

 Med den dubbla användningen af ganar betecknar språket uttrycksfnllt sederna pä dessa 

 tider. V. 565 betyder ganar skörda, förvärfva genom åkerbrukarens fredliga arbete, deraf 

 ganado, boskap, V. 101 betydde ganar förvärfva genom handel, deraf ganancia 

 (v. 130) ränta I. handelsvinst. Men den oftast förekommande betydelsen af ganancia 

 är rof, krigsbyte, och af ganar vinna genom vapnens l)ruk, och då boskap utgjorde 

 det vanligaste bytet, blandar sig på naivaste sätt uti tidens språk, d. ä. tidens medvetande. 

 de båda betydelserna, det fredliga och det krigiska förvärfvets. 



