Poema del Cid. 155 



2435. Han dräpte Bucar, kungen från andra sidan hafvet, 



Och vann Tizon, värdt tusen mark i guld. 



Han erhöll segervinning , förunderlig och stor. 



Här hedrade sig min Cid, och alla de med honom. 

 Med dessa byten redan de börja vända om. 

 2440. Veten, alla väldigt slagfältet plundrade. 



Till tältena de anläudt, der han fanns, den uti lycklig timme borne. 



Min Cid Ruy Diaz, den berömde campeadoren, 



Med tvenne svärd, dem något han värderar, 



Anlände mycket snabbt igenom slagtandet, 

 2445. Med r}^nkadt anlete och uppknäppt stormhatt, 



Och nätet öfver håren skrynkladt svårligen. 



Han ett och annat såg, min Cid, som gladde honom. 



Han höjde sina ögon och blickade framför sig. 



Han såg Diego komma och äfven don Fernando, 

 2450. Hvardera söner af gTcf don Gonzalo. 



Han gladde sig, min Cid, småleende behagligt: 



„Svärsöner, kommen hit, j aren båda mina söner. 



„Jag vet, att j af striden aren väl förnöjde. 



„Om eder goda budskap skola gå till Carrion, 

 2455. „Hurledes vi kung Bucar jagade på flykten. 



„Så fast på Gud jag tror och på hans Helgon alla, 



„Från denna drabbningen vi gå väl tillfredsställde." 

 Minaya Alvar Fanez kom dit då vid lag; 



På halsen bar han skölden, fullhuggen utaf svärdsslag. 

 2460. På stötame med lans man ingen räkning har; 



De, hvilka bragt dem an, ej dermed framgång haft. 



Allt utför armen rinner blöden droppvis ned; 



Utöfver tjugu morer han tillintetgjort. 



Från alla håll och kanter komma hans vasaller. 

 2465. „Jag tackar Gud och Fadren, som i höjden är, 



„Ock eder, Cid, som föddens i en lycklig stund. 



hafva gjort en historia öfver de moriske konungarne i Africa, göra honom till broder åt 

 den konung Jun^ez (poemets Jussuf), hvilken el Cid tidigare besegrat. Bucar skall på kora- 

 nen svurit att hämnas brödrens nederlag. Hans armé var så oerhörd, att i hans följe fun- 

 nes tjngunio konungar. -Det oaktadt känna honom hvarken moriske eller kristne urkunder. 

 och är han att anses som en af de skapelser, hvilka fantasin äfven i Spanien med en viss 

 förkärlek gorde på orientalisk botten. 



