Poema del Cid. 165 



„Ej voro de med oss jemnlikar, att i våra armar ligga. 



„Sä skall nu nesan af det der med lejonet bli gulden." 



Lyckönskande sig gingo Carrions infanter. 

 Men jag förtälja vill om denne Felez Mun oz. 

 2775. Systerson han var tül Cid campeadoren. 



De bjudit honom gå förut, men mot sin vilja gick hau. 



På vägen, der han gick, han qvaldes i sitt hjerta. 



Han gick afsides från de andre alle; 



Han i en tätväxt skog sig dolde, Felez Munoz, 

 27S0. Tilldess han sage sina syskonbarn, den ena och den andra, komma. 



EUer ock förnumme, hvad infanterne af Carrion bedrifvit. 



Han desse komma såg och hörde deras samspråk; 



De honom icke se, misstänka heller intet; 



Och veten väl, att om de honom sett, han döden icke undgått. 

 2785. Infanterne dra framåt, ridande i sporrstreck. 



I spåren återvände Felez Munoz. 



Han syskonbarnen fann, halfdöda båda. 



Utropande: „J fränkor, fränkor!" straxt han afsteg, 



Fastband vid tygeln hästen och begaf sig tiU dem. 

 2790. „O fränkor, mina fränkor, donna Elvira och donna Sol! 



„Hvad dåd infanterne af Carrion öfvat! 



„Må Gud det täckas och dig, heliga Maria, att häiför vedergällning 



dem drabbar svår!" 

 Han på den ena och den andi'a vänder. 



De äro så förtrampade, att intet alls de orka tala. 

 2795. Snart ville hinnorna omkinng hans hjerta brista. 



Han ropade: „J fränkor, fränkor, donna Ehira och donna Sol! 



Si non fuesemos rogados-, 



Pues nueslras pareias non eran pora en brazos. 

 Till de tvenne ofvanför (v. 2680, not) anförda orden kommer här eti tredje barragana, 

 med skild betydelse. Det står uppenbarligen i samma förhållande till barragan (tapper 

 ung man), som det fr. garce till garçon. Till barragan (ett fast tyg) förhåller det sig, 

 som hos pelleja betydelsen liderlig qvinnsperson till betydelsen tyg, qvinnodrägt. Dy- 

 lika metaforer äro i språken icke sällsynta. I alla händelser blir dock ordets ursprung ara- 

 biskt. Derifrån torde med namnet äfven seden, att vid sidan af den jembördiga äkta ma- 

 kan med lagens tillåtelse, om ock utan kyrkans sanktion, hålla en frillehustru, äktad utan 

 högtidlig ceremoni och utan äktenskapsförord (Charta arrbarum), hafva öfverkommit bland 

 spanjorerne. Ehuru här både det ena och det andra försiggått, söka de nedrigtsinnade in- 

 fanterne att, ljugande inför sig sjelfva, skaffa sig motiver till sitt handUngssätt. 



