336 FSEDE. WiLH. PlPPING, 



förhållandet med forste Frenckells och Bremers bolag, som framlyser ur 

 artikel författarens egna ord hvilken sednare , Bremer nämligen, någon kort 

 tid (1767) lärer varit i något slags bolag med Frenckell i och för drif- 

 vande af tryckeriet. Vid bouppteckningen d. 22 Nov. 1765 efter denne 

 Frenckells första fru finnes icke något Pappersbruk uppgifvet, och om han 

 derefter tillhandlat sig det ifrågavarande eller någon del deraf, skulle ju 

 något af honom till Tryckeriet lefvereradt papper bordt under de der långa 

 bolagstvisterne blifva synligt i någondera partens mångåriga räkenskaper; 

 men hvarken i rättegångs handlingarne, eller i Domarne af d. 8 Dec. 1768 

 och d. 13 Dec. 1782 förekommer något enda ditåt syftande ord, såsom, 

 hvad den förra vidkommer, hvar man häi ofvanför kan finna. Hans son 

 måste således hafva varit den förste af slägten, som fått eganderätt till detta 

 Bruk; men icke heller han köpte det genast helt och hållet, utan efterhand, 

 delvis. När början härtill gjordes, känner jag icke, men vill minnas att jag 

 omkring 1790 hört Magister Frenckell omtalas såsom en af delegarene i 

 Järvenoja Pappersbruk jemte min far. Handlanden Jost Joachim Pipping, 

 hvilken, såsom egande större del deri, efter Bremers död hade hufvudbesty- 

 ret dermed. Denne Frenckell var det ock, som 1794, efter min fars död, 

 köpte sterbhusets andel, den enda tror jag, som honom dittills felats, ocli 

 sålunda blef ensam égare till Lirättningen. Såsom anlagd vid ett mindre 

 vattenfall, hvilket merendels om somrame saknade för verkets drif vande nödig- 

 kraft, var den likväl icke synnerligen indrägtig, fastän ganska kostsam att 

 underhålla, emedan det icke sällan hände att våi-flod och isgång förstörde 

 dammen. År 1770 funuos der 1\ Valsar, 16 Stampar och 2 Kyper, vid 

 hvilka 8 arbetare voro sysselsatte, och då likasom ännu fem år före århun- 

 dradets slut tyckes der ganska litet annat hafva blifvit tillverkadt, än tryck- 

 papper och hvarjehanda andra gröfre sorter, såsom concept-, not-, kardus- 

 och plump-papper. 



Af här förut såsom exempel anförda bevis på Magister Frenckells ti- 

 digt rastlösa verksamhet, hör det sednaste till 1795, efter hvilket år det 

 otvifvelaktigt vore lika onödigt att på samma sätt fortgå, som omöjeligt att 

 åstadkomma någon fullständigare förteckning öfver Universitets Tryckeriets, 

 alster af hvilket slag som heldst under hans tid, än de d. 21 Sept. nämnde 

 år begynta, af honom sjelf undertecknade, som man har i oaf bruten årsföljd 

 tryckta. Med anledning häraf inskränker jag mig altså nu till att specielt 

 nämna endast de periodiska skrifter eller Tidningar, på hvilkas utgifvande 

 han haft Privilegier. Äldst ibland dessa äro här förut i annat afseende upp- 

 gifua Abo Nya Tidningar för år 1789, af hvilka en Numer om ett halft ark 



