M 



utom af Nordeuskiöld äfven af Englands störste geologer Lyell ocb Mur- 

 chison, hvilka i Nordenskiölds arbete funno en utmärkt bekräftelse på en 

 teori, den man ur andra mindre systematiskt gjorda observationer först här- 

 ledt 16). 



De vetenskapliga förbindelser Nordenskiöld med flere engelska geologer 

 och mineraloger underhöll, blefvo genom ifrågavarande arbete ytterligare be- 

 fästade och utvidgade. Hans anseende hos dem var stort och sjelf tyckes 

 han äfven med en viss förkärlek hafva hyllat den engelska vetenskapen. 

 Denna förkärlek gjorde sig, måhända, vid det tillfälle gällande, då han för 

 icke länge sedan inlade ett ord till förmån för den af den engelske natur- 

 forskaren Darwin utvecklade successions- och transmutationsteorin till för- 

 klaring af vext- och djurarternas uppkomst '^). Oaktadt han nog insåg de 

 äfventjTliga och obevisliga satser, denna lära innehåller, så hyste han dock 

 en omisskännelig sympati för densamma. Var den måhända en reminiscens 

 från yngre åren om Svedenborgs „substantiai primarise" från hvilka, enligt 

 denne djupsinnige tänkare, hela successionen af djui-, vexter och mineralier 

 härleddes och hvilka Nordenskiöld kanske trodde sig se återupplifvade i Dar- 

 wins successionsteori och originaltyper, hvilka genom sin förmåga att i sina 

 efterkommande variera i oändlighet, äro på visst sätt hela vext- och djur- 

 verldens urformer, ett slags „substantise primarife", äfven de. 



Så snart Nordenskiöld beslutit att egna sig åt bergsmanna studier, insåg 

 han vigten af geologiska undersökningars anställande hos oss i en så vidsträckt 

 skala, att hela landet skulle blifva i detalj genomforskadt. Med denna tanke 

 umgicks han, för detta ändamål sökte han verka under hela sin lefnad. Men 

 till ett sådant arbete räcka ej den enskildes krafter till; likasom landets geo- 

 grafiska uppmätning och kartläggning, så fordrar den geologiska äfven sta- 

 tens mellankomst och kan endast med betj'dlig kostnad åstadkommas. Emel- 

 lertid har Nordenskiöld såsom ledamot i den komité, som under år 1857 

 härstädes öfverlade angående särskilda frågor om bergshandteringen och den- 

 sammas upphjelpande, ytterligare framhållit nyttan af berörde undersökningar 

 och i sådant afseende inlemnat ett förslag till anställande af geologiska under- 

 sökningar och särskildt till anläggande af samlingar utaf bergarter, hvilket 

 förslag jag här in extenso skall intaga: „Af ett lands geologiska beskafifenhet 

 beror till en stor del de industrigrenar, som med fönuån kunna bediifvas; 

 genom Styrelsens uppmuntrande hägn händer väl att de ändå bana sig väg och 

 förr eller sednare uppstå --men deras uppkomst påskyndas i alla fall till en hög 

 grad genom en noggrannare kännedom af landets geologiska beskaffenhet och 

 der en sådan kännedom saknas, har ofta till och med händt, att råämnen och 



