33 



'") I ett bref från Angnst N. dat. Stockholm den 28 April 1775 och adresseradt till 

 Löjtnanten Adolf Gustaf Nordenskjöld, Helsingfors & Sveaborg, läses: „Bror lär ännu ha 

 samma lust för mineralogin som förr. Min skyldighet vore ock att engâng, eller rättare 

 sagdt nu, föröka Brors samling med några 100:de stufier, men deraf att jag sjelf är så de- 

 reglerad med min egen samling har jag änuu intet fått tillfälle dertill. Prof. Bergman i 

 üpsala lärer get ut Cronstedts minéralogie, med tillökningar och anmärkningar, som torde 

 bli rätt bra. Wallerius har gifvit ut en ny edition af sin minéralogie som duger till intet. 

 För ett år sen kom här ut en tractat om blåsrörets nytjande i mineralogien, som är ganska 

 bra, och har intet Bror den, så bör bror skaffa sig honom. När Bror har tillfälle, så gör 

 en samling af cementarter, gipser, Gottlands kalkstenar och Sveaborgs järnleror, som jag väl 

 intet före törs be Bror skicka öfver till mig, förrän jag fullgör min låfven". I en annan 

 skrifvelse heter det: „Jag undras mycket på, att intet du köpte Tessinska stensamlingen, 

 som likväl har gått bort för 50 plåtar. Var god om du har tid och underrätta mig om 

 dina samlingar i naturalhistorien". Om en af Myntverdin Engström på engelska utgifvcn 

 „liten pièce om sättet att examinera stenarterna" säges: „Den lär äfven gles ut i höst på 

 Svänska af en som heter Retzius, hvilkens förträffeliga djurrike på Svänska Bror lärer 

 kiänna". 



'1) Se Afhandlingar i fysik, kemi och mineralogi af J. Berzelius, m. fl., 5:te delen, sidd. 

 16 och 57. 



1^) Om N:s besök hos Hauy nämndes ofvanföre några ord. Han återkommer till detta be- 

 sök i en annan skrifvelse, hvarur följande må anföras: „Jag är nu bekant med de flesta af de 

 personerjag velat lära känna; hos flere lyser stoltheten att vara Europas första vetenskapsmän 

 fram under all den franska artigheten, under det de dermed förena bristande kännedom af frem- 

 mande språk och således till någon del senare få del af andra länders litteratur. Hauy, 

 skapare af den vetenskap man kallar krystallografi, är en några och 80 års man; hopkrum- 

 pen af ålder, tandlös och darrande har han ännu bibehållit hela sitt sinnes styrka och håller 

 på med utgifvandet af flere verk. Jag gjorde den vördnadsvärde gubben present af några 

 utmärkt vackra krystalfer från Finland. Gubbens ögon blixtrade af njutning, han sökte på 

 bästa vis göra de par timmar jag var hos honom lärorika för mig". — — — „Om sönda- 

 garne går jag vanligen till Brogniart (Mineralog och Direktör för Sèvres porslinsfabrik); 

 han har en art mineralogisk klubb, utom det att man får se hans vidlöftiga samlingar, får 

 man höra vetenskapliga nyheter och träffa fremmande vetenskapsidkare". 



'») Enligt uppgift af Foullon i bref till Grefve Steinheil, 3 aug. 1822. — Ur ett bref 

 dat. London 23 Aug. 1821, torde följande upplysningar förtjeua att offentliggöras: Jag har 

 gått uti någoi) af kapellerna för Nya Jerusalem för att höra predikan, hvilken jag nu ändtli- 

 gen kan någorlunda förstå, men den första söndagen var det alldeles fåfängt. Nya försam- 

 lingen har i London tvenne kapeller. Ett af dem byggdt uti göthisk stil är mycket vackert- 

 jag såg det af en händelse en af de första dagarne jag spatserade ikring i London och blef 

 riktigt frapperad, då jag såg inskriptionen Nerv Jerusalem Temple. Församlingens medlem- 

 mar äro temligen talrika, isynnerhet har jag sett mycken uugdom besöka gudstjensten, som 

 hålles emellan kl. 11 och 1. Liturgin är nära lik den för episkopala kyrkan; endast nå- 

 gra ord här och der äro ändrade. Församlingen har en egen samling af hymner. 



'*) Under den 23 Maj 1825 skrifver Brewster, att han skulle öfverresa till Stock- 

 holm „in the expectation that there is a regulär communication between that city and Abo". 



