85 



varelser funnos, huru kommo då våra stenblock ner åt Est- och Lifland att ligga uppå 

 nyare petrifikatförande formationer? Äfven genomskärningen af Kangasala åsen emellan Ta- 

 vastehus och Tammerfors, som skedde i afsigt att sänka en sjö, som lag på ena sidan om 

 åsen 6 alnar högre än den på andra sidan, visade samma förhållande, utom att hela åsen 

 åtminstone der genomskärningen skedde, ytterst hvilade på en mycket lös dy". — Berzeliub 

 svarar härpå den 2 Okt. 1846: „lafseende på hvad du skrifver om ditt besök vid Saima 

 och dess sandås, betraktad som en moraine, så vill jag berätta dig, att glaciertheorien är i 

 starkt nedgående. Murchison har i sommar i geol. sällskapet i London beskrifvit hvad han 

 i den vägen sett i Ryssland, Sverige och Norige och förklarat, att glacierteorin är på detta 

 fullkomligt oanvändbar och troligen i det hela taget för alperna, äfven der icke orsaken till 

 refllorna. Hans uttryck i denna väg hade mycken bestämdhet, som misshagade närvarande 

 glacierister och det kom till en något hård ordvexling. Sednare på hösten skickade Agas- 

 siz Des or hit för att se efter. Jag råkade honom en dag och vi samtalade om våra feno- 

 men. Jag ville icke fråga honom om de ändrat hans opinion, hvilket jag ansåg något för 

 närgånget; men jag frågade, huruvida han tyckte, att åsen vid Observatorium såg ut som 

 en moraine eller kunde tagas för att vara tillkommen såsom dessa? Derpå svarade han, att 

 det vore uppenbart, att den ingen likartighet har med morainer. Derpå tog jag fram en 

 granitkula, som jag några veckor förut uppsamlat ur obs. åsen och frågade, om det vore 

 tänkbart, att glacierer frambragtc sådana former, hvari han äfven gaf mig rätt. Jag anser 

 honom således såsom omvänd. Vi få nu se, hvad som följer med hans sammanträffande 

 med mästaren. De ämna att ännu denna höst resa till Amerika och dväljas der med geolo- 

 giska och petrefektundersökuiugar i tre år. Åtminstone ämnade Desor icke att förr derifråii 

 återvända". 



"'') Se samma Tidskrift, sid. 369, (6:te häftet). 



