nu 



dio, altero in niedio inter hoc et apicem; lateribus ponc 

 humeros setis nunnullis tenuibus ornatfs. Corpus subtus 

 aigrum, nitidum, episternis mesothoracis latitudine parum 

 longioribus, his abdomineqve basi punctatis, ceterum laeve. 

 Pedes elongati, nigri vel plus rninusve piceo-rufi; trochan- 

 teribus ante medium seta tenui instructis; tarsis anticis in 

 mare articulis tribus basalibus dilatatis. 



Sällsynt i ostligaste delen af ryska Lappmarken under 

 stenar. Jag har funnit ett större antal exemplar vid Ponoj (67°) 

 d. 10-19 Ang. 1870. — U.F.M. 



Anm. Uppkallad efter Academikern A. Th. von Middendorff , 

 hvilken genom sina vidsträckta resor i den högre norden i Europa och 

 Asien så väsendtligt bidragit till att sprida ljus öfver djur- och vextverlden 

 på dessa aflägsna öde trakter, och hvilken äfven egnat insekt-faunan upp- 

 märksamhet. 



130. Amara aulica Panz. — Schaum I. D. I, 511, 7. 



— Seidl. F. B. 26. — Harpalus Sahlb. 1. F. 228, 20. - 



Amara spinipes Thoms. Sk. C. I, 238, 1. 



Allmän under stenar isynnerhet på odlade ställen i södra 

 och mellersta Finland. Nordligast är den funnen vid Kemi i 

 Österbotten (65° 40'). — Utbredd öfver nästan hela Eur. och 

 v. Sib. - U.F.M. 



131. A. alpina Fabr. — Thoms. Sk. C. I, 239, 3. 



— Seidl. F. B. 27. - Harpalus Sahlb. /. F. 229, 22. 



Sällsynt; funnen endast på de högre fjällen i Torneå Lapp- 

 mark ända upp till Kilpisjärvi och i ryska Lappmarken vid Ponoj, 

 Pializa och sydligast vid Kantalaks (67°) under Juni och Aug. 

 månader. -föw/Mo-varieteterna (var. b och c Gryll., Thoms.) 

 äro sällsynta och funna endast högt uppe i den kalla norden 

 utom skogsregionen. — Funnen i Taimurlandet i nordligaste Sib., 

 i Skottl. och i Sveriges och Norges Lappmarker. — U. F. Al. 



Anm. Varierar i likhet med flera fjällformer till glans och protho- 

 racis form och punktur. 



132. A. torrida Illig. - Thoms. Sk. C. 1, 240, 4. 



— Seidl. F. B. 27. - Harpalus Sahlb. /. F. 229, 21. 



Ej sällsynt i Lappmarkerna under stenar såväl inom skogs- 

 som busk- och fjällregionen ända upp till Kilpisjärvi (69°). 

 Sydligast funnen vid Kemi (65° 40') af Castrén. Den träffas 

 ofta om aftonen klättrande på grässtrån och fångas sålunda lätt 

 med håf. _Rw/7/ios-varieteterna (var. b Zett., Thoms.) tillhöra 

 fjällen. — Föröfrigt är denna art funnen i Sveriges och Norges 

 Lappmarker. — U. F. Al. 



