L] Försöken till en katolsk eröfring- af! England under drottning Elisabeth. 11 



den anfallande katolicismen, och sammanstötningen blef våld- 

 sam. ^) Emellertid kom man i de styrande kretsarna i Frank- 

 rike slutligen till insikt om, att kriget ytterst gagnade Filip 

 och att det nära förbundet med honom icke stod i öfverens- 

 stäramelse med landets sanna fördel.-) Freden i Saint-Germain 

 blef därför på samma gång begynnelsen till en antispansk 

 politik i Frankrike. Regeringens bundsförvanter i denna nya 

 sträfvan blefvo naturligtvis hugenotterna inom eget land, ty 

 på de reformerta i Nederländerna var icke mycket att bygga 

 tack vare Albas energiska åtgärder. Men man vände sig till 

 England, och drottning Katarina erbjöd Elisabeth ett nytt 

 förbund och underhandlade om ett nytt giftermål. Icke häl- 

 ler nu kände sig dock den engelska drottningen fullt öfver- 

 tygad om Katarinas uppriktighet och om fördelarne för sitt 

 land af att bryta med Spanien och sälla sig till dess fiender. 

 Först senare, då bl. a. konung Filip slutit förbund med påf- 

 ven och Venedig och hans flotta genom segern vid Lepanto 

 spridt en oanad glans öfver detta ultrakatolska förbund, blef 

 hon mera tillgänglig för de franska öf vertalningarna. ^) Den 

 katolska reaktionens spöke, som Cecil icke tröttnade att fram- 

 ställa för henne, blef äfven för henne slutligen ett skräm- 

 mande hot. Härtill bidrogo särskilda omständigheter. 



Förhållandet emellan England och Spanien hade, tack 

 vare kaperiet, af hvilket Elisabeth själf drog den största för- 

 del och därför på inga villkor var benägen att stäfja det, 

 under de senaste åren vid olika tillfällen gestaltat sig ganska 

 spändt. Då Elisabeth på hösten 1568 lät sekvestrera en pen- 

 ningeflotta på väg till Alba i Nederländerna (som repressalie 

 främst för en omintetgjord flibustierexpedition till Västindien, 

 i hvilken hon personligen haft andel), svarade Alba med att 

 konfiskera alla engelska skeppslaster i provinserna. Elisabeth 

 var icke sen att i sin tur lägga beslag på alla spanska un- 

 dersåtars ägodelar i engelska hamnar, och svaret åter härpå 

 var kvarstad på allt engelskt gods och folk i alla Spaniens 



') Ma det tillåtas att här hänvisa till Otto Anderssons förtjänstfulla ar- 

 bete „De franske hugenotter", Kiistiania 1907. 



*) Eanke, Französische Geschichte T (Werkc VIII, s. 209). 

 *; Dens , a. c, s. 217. 



