LJ Försöken till en katolsk eröfring af England under drottning Elisabeth. 29 



sammeligen förbereda en landstigning i England och utför- 

 ligen äfvensom med synbar inre öfvertygelse utvecklade för 

 denne de skäl som föranledde honom till detta steg. ^ ) Den 

 14 juli tillkännager han för härtigen sin vilja i detta atse- 

 ende, befaller honom att understöda de engelska katolikerna 

 i hemlighet, för att ej utmana grannländernas protestanter, 

 och försäkrar honom att företaget ligger honom på det var- 

 maste om hjärtat. Norfolk och hans anhängare böra bringa 

 om lifvet eller taga till fånga drottning Elisabeth och befria 

 Maria Stuart samt uppsätta henne på tronen. 200,000 du- 

 kater ställas till härtigens disposition för ändamålet. 2) — 

 Alba svarar härpå i bref af den 3 augusti. Han framlägger 

 åter sina betänkligheter: Om ej Norfolk lyckas, skola ko- 

 nungen af Frankrike och Tysklands protestanter blifva Spa- 

 niens fiender, Venedig skall sluta fred med sultanen, Anjous 

 giftermål med Elisabeth skall bli en värklighet, priserna 

 skola definitivt gå förlorade och Nederländernas pacificering 

 skall fullständigt omintetgöras.^) Lugnet i Nederländerna 

 förblef alltid för Alba hufvudsaken. 



Filip lät dock icke invärka på sig. Innan han ännu 

 erhållit Albas svar, ingick till honom underrättelse från de 

 Espes, att regeringen i London var sammansvärjningen på 

 spåren. Men dessa dåliga nyheter afskräckte honom inga- 

 lunda. Tvärtom skref han till Alba (d. 4 aug.), att man nu 

 om någonsin borde uppfylla sina plikter mot Gud. Så snart 

 de upproriska samlat en tillräcklig styrka borde man förklara 

 sig för dem och undsätta dem. Stor skyndsam het vore ound- 

 gängligj Alba borde hafva högsta ledningen af det hela, Cia- 

 pino Vitelli kommendera landstigningshären. De samman- 

 svurna borde tillkännage som sitt ändamål Maria Stuarts 

 upphöjande på Englands tron, hvarigenom svårigheterna 

 skulle minskas, medan katolicismens återställande ändå blefve 

 följden. *) Denna sista föreskrift måste betecknas som ganska 



*) Mignet (II, s. 164—165 o. 210) finner Filip genomgående obenägen 

 för detta företag. Hans egendomliga uppfattning stöder sig utan tvifvel pa 

 bristfälligt källmaterial. 



*) Gachard, t. II, n, 1038. 



') Dens., a. o., u. 1041. 



*} A. o., n. 1043. 



