L] Försöken till en katolsk eröfring af England under drottning Elisabeth. 35 



altmer i förgrunden. Man hoppades på att segraren öfver 

 turkarnes flotta snart skulle visa sig i de norra farvattnen 

 för att öfvervinna „de engelska turkarna".^) I februari 1572 

 skrefvo de landsflyktiga till Filip II och bådo honom ånyo 

 bereda sig till att sända en expedition till England. Med 

 lätthet skulle hela landet vinnas, och därmed vore äfven den 

 «nda värkliga garantin för lugnet i Flandern ernådd. Don 

 Juan borde förses med ett konungadöme, han skulle kufva 

 Flandern, återföra halfva Europa till den katolska kyrkan 

 och återställa Guds ära. 2) En af de ihärdigaste bland flyk- 

 tingarne var doktor Nicholas Sanders, en begåfvad person 

 och före detta Oxfordstudent, som under de följande åren 

 kom att spela en betydande roll. Att han åtminstone senare 

 tillhört jesuiterorden, förefaller sannolikt. Af Pius V, som 

 ju hyste det varmaste intresse för sin kyrkas sak i England, 

 blef kan kallad till B,om i januari 1572 för öfverläggningar 

 om det lämpligaste sättet att bispringa denna. ^). Under 

 hösten detta år tröttnade han icke på att skriftligen fram- 

 ställa för Filip alla fördelarna af ett företag mot England 

 och den lätthet hvarmed ett sådant kunde utföras. Han 

 tecknade för honom det engelska katolska partiet, stort och 

 enigt. Don Juan behöfde blott landa på Englands kust en- 

 sam i en öppen båt för att blifva mottagen som en befriare.*) 

 Som man ser, politiska emigranters vanliga fantastiska in- 

 billningskraft talade redan ur dessa landsflyktigas bref. De 

 hade hoppats mycket af Bartholomeinatten, och de ringa 

 följder den hade för katolicismen lämnade dem därför i be- 

 svikenhet. Ännu djupare förstämning framkallade bland dem, 

 förklarligt nog, fördraget i Nimwegen mellan Alba och Elisa- 

 beth. Seende de förhoppningar de ställt på Filip II svikna 

 åtminstone för tillfället, fattade de beslutet att rikta sina an- 

 strängningar mot Rom för att förmå den nye påfven att taga 

 sig an religionens sak i deras land. 



1) Bref till Burghley d. 7 dec. 1571. Cal, of St. P., Domestic Addenda 

 1566—1579. ,Froude X, s. 369, not 2). 



2) Froude X, s. 316—317. 



=>) Cal. of St. P., Foreign 1572-1574, n. 41 (Froude X, s. 370, not 1). 

 *) Froude X, s. 427-428 (11 okt. 1572). 



