L] Försöken till en katolsk eröfring af England under drottning Elisabeth. 37 



villig och endast fruktade att väcka Frankrikes afund. Där- 

 för borde Frankrike förmås att deltaga. Giftermålet mellan 

 den fångna drottningen och Anjon vore en tänkbar lösning 

 af frågan. Först efter det England oskadliggjorts kunde 

 upprorsrörelsen i Nederländerna slutligt kufvas. ^) 



På dessa framställningar svarar Como än en gång, den 

 18 mars 1573, i samma anda som förut, ^j Tidpunkten för 

 ett företag mot England är fortfarande olämplig, och natur- 

 ligt är att konungen af Frankrike icke skulle se det med 

 blida ögon, medan åter konungen af Sj)anien icke vore be- 

 nägen att låta frukten af sina ansträngningar tillfalla en 

 tredje, såsom fallet blefve om man upphöjde Anjou. Vill han. 

 i alla fall under förhandenvarande omständigheter företaga 

 något, är detta ingalunda påfven emot, men därvid får kriget 

 emot turkarne, som är det viktigaste af allt, på intet vis lida 

 intrång. 



Denna var alltså kurians ståndpunkt ännu frampå våren 

 1573. Men den 15 mars hade Venedig i all hemlighet af- 

 slutit fred med Porten, och den 6 april underrättades i)åfven 

 om det fullbordade faktum. Nyheten försatte honom i full- 

 komligt raseri, kyrkans triumf öfver de otrogna hade hittills 

 varit hans käraste tanke. Under de närmaste dagarna sys- 

 selsatte han sig ännu med uppgörande at planer till den 

 sprängda ligans rekonstruktion, därpå böjde han sig för det 

 oundvikliga och riktade sin uppmärksamhet åt annat håll. ^j 

 Det nordliga Europa tilldrog sig nu hans blickar och därmed 

 försköts den europeiska politikens tyngdpunkt från södern 

 till norden. Sådan var följden af venetianarnes fredsslut med 

 Porten: denne envise gubbe tvingades att af stå från en ofrukt- 

 bar dröm*j och världshändelserna skötos därmed in på nya 

 banor. Tyskland, Frankrike, Polen och Nederländerna fingo 

 känningar af Roms vaknande intresse. Redan den 17 april 

 1573 skref kardinalen af Como till nuntien i Spanien, att 

 konung Filips personliga närvaro i Nederländerna vore höge- 



•) Se bref af liknande innehall, d, 19 febr. 1573, hos Carini, s. 84—85. 

 *) Vat. Ark., Spagna 15, f. 200. 

 ») Se mitt arbete Ptolémée Gallio, s. 144:— 146. 



*) Anmärkas bör, att han dock under hela återstoden af sin lifstid fort- 

 for att hoppas pä dess förvärkligande (jfr Ptolémée Gallio, kap. V). 



