LJ Försöken till en katolsk eröfring af England under drottning Elisabeth. 47 



gifvas. Men förutsatt att dessa båda hufvudvillkor uppfyllas 

 blifver, menar han, det engelska företaget en möjlighet. (Ett 

 äktenskap mellan Don Juan och Maria Stuart ingår dock 

 icke i hans plan.) 



Det förefaller som om han häri vore fullt ärlig. Redan 

 vid tvänne föregående tillfällen hade han ju liiligt önskat 

 att få se Elisabeths tron störta i spillror och att härtill själf 

 få lämna sin medvärkan. Att utan särskilda ansträngningar, 

 mera genom lyckliga omständigheter, ernå detta resultat, var 

 en utsikt som sedan sju år tillbaka hägrat för honom. Den 

 Norfolkska sammansvärjningen hade ytterligare lärt honom 

 faran af vidlyftiga förberedelser. Kunde han nu, om allting 

 gick väl, genom en plötslig kupp och utan synnerlig risk 

 vinna ett mål som han såg framför sig sedan åratal, så kunde 

 han räkna sig detta till en betydande triumf. För ett sådant 

 antagande talar äfven den omsorg och omständlighet hvar- 

 med han i instruktionen behandlar alla enskildheter som 

 röra expeditionens utförande. Allting som kan komma i 

 fråga i ett sådant fall föreskrifves här noga, och nämnas bör 

 ytterligare, att planen hvilade därpå, att då de spanska trup- 

 perna, som efter provinsernas pacificering blefve öfverflödiga, 

 hemsändes, dessa i förbifarten, utan att väcka några miss- 

 tankar på förhand, kunde landsättas i England. Det hela 

 skulle altså gå så att säga med detsamma, ty att rikta en 

 ofelbart krossande stöt emot Elisabeth, därtill var Filip ännu 

 långt ifrån beredd. 



De yttre politiska förhållandena voro för tillfället ej 

 ogynnsamma. Turkarne hade afgjordt förfallit till ovärk- 

 samhet. Till Frankrike var förhållandet visserligen det säm- 

 sta möjliga, men å andra sidan var faran af inblandning från 

 dess sida ej stor. De farhågor Filip uttalar jäfvas af det 

 inre upplösningstillstånd hvari detta land för ögonblicket be- 

 fann sig. Först under förra delen af år 1577 skedde när- 

 mandet mellan konung Henrik och hugenotterna, hvilket när- 

 mande möjligen kunde anses innebära ett hot mot Filip. På 

 att befria Maria Stuart hyste vid denna tidpunkt ingen i 

 Frankrike en aflägsen tanke. Ett medtäflarskap i detta af- 

 seende var alltså denna gång helt och hållet uteslutet. 



